%
% Esimerkki LaTeX-ladontaohjelma k�yt�st� TiKi-kurssia varten
% Roope Kaivola, 10.2.1998
%
% P�ivitti Matti Nyk�nen 01.03.2001.
% Muutokset l�ytyv�t hakuavaimella 'MJN:'.

%
% Sanotaan aluksi, ett� k�yt�mme article-dokumenttiluokkaa 12 pisteen
% kirjasinkoolla, A4-paperikoolla ja suomenkielisell� tavutuksella. T�m�n 
% j�lkeen otetaan k�ytt��n skandimerkit ja vanhan LaTeX-version 2.09 
% mukaiset symbolit.
%

\documentclass[12pt,a4paper]{article}
\usepackage[finnish]{babel}
\usepackage{t1enc}
\usepackage{latexsym}

% MJN: Valitaan vaihtoehtoinen kirjasintyyli joka n�ytt�� hyv�lt� my�s
% PDF-tiedostoissa. (Kiitos vinkist� Oskari Heinoselle.) Jos itsell�si
% ei ole t�t� palatino-kirjasinta, niin j�t� komento pois ja saat
% LaTeXin oletusarvoiset Computer Modern -kirjasimet.
\usepackage{palatino}

% lis�� seuraava rivi kuvien liitt�mist� varten
% MJN: Uusi pakkaus 'graphicx' olisi helpompi k�ytt��...
\usepackage{psfig}  

% lis�� seuraava rivi vierekk�isten kuvien liitt�mist� varten
\usepackage{subfigure}  

%
% Otetaan k�ytt��n joukko TKTL:n TiKi-kurssin dokumenttiformaatin mukaisia
% m��rittelyjen muutoksia (mm. l�hdeluettelon tyyli, kansilehti).
% T�t� varten tulee samassa hakemistossa olla tiedosto tktltiki.sty
%
% MJN: T�h�nkin pakkaukseen koskettu 29.01.2001.

\usepackage{tktltiki}

% MJN: K�ytet��n WWW-osoitteiden ladontapakkausta.
\usepackage{url}

%
% Asetellaan marginaaleja
%
% MJN: Uusi pakkaus 'geometry' helpottaisi t�t�kin...

%\setlength{\textwidth}{6.0in}
%\setlength{\textheight}{9.0in}
%\setlength{\topmargin}{0in}
%\setlength{\headheight}{0.2in}
%\setlength{\headsep}{0.2in}
%\setlength{\oddsidemargin}{0.5in}
%\setlength{\evensidemargin}{0.5in}

\setlength{\textwidth}{15cm}
\setlength{\textheight}{23cm}
\setlength{\topmargin}{0cm}
\setlength{\headheight}{0.5cm}
\setlength{\headsep}{0.5cm}
\setlength{\oddsidemargin}{1cm}
\setlength{\evensidemargin}{1cm}

%
% Sanotaan, ettei kappaleiden alkuja sisennet� ja ett� kappaleiden v�liin
% tulee hieman tyhj��.
%

\setlength{\parindent}{0pt}
\setlength{\parskip}{1ex}

%
% Sanotaan, ett� sivunumerot tulevat sivun oikeaan yl�kulmaan ja ett�
% sivunumerointiin k�ytet��n roomalaisia numeroita (i, ii, iii, iv ...) 
%

\pagestyle{myheadings}
\markright{}
\pagenumbering{roman}

%
% T�st� alkaa varsinainen sis�lt�
%

\begin{document}

%
% Ensin otsikkosivu (otsikkosivun ulkon�k� kuvataan tktltiki.sty:ss�)
% Otsikon muuttuvat tiedot ilmoitetaan komennoilla
% \title, \author, \date (ei v�ltt�m�t�n) ja \kirjoitelmalaji 
%
% N�iden J�LKEEN tuleva komento \maketitle tekee varsinaisen
% otsikkosivun.
%

\title{Opinn�ytety�n ulkoasun malli}
\author{Hannu Erki� \\ Matti M�kel� \\ Matti Nyk�nen \\ Inkeri Verkamo}
\date{\today}
\kirjoitelmalaji{Kirjallisen esityksen harjoitus}

\maketitle

% MJN: Roomalainen numerointi ei koske viel� kansilehte� vaan vasta
% tiivistelm�sivua.
\setcounter{page}{1}

%
% Sanotaan, ett� t�st� eteenp�in k�ytet��n 1.5-riviv�li�
%
% (Tekninen huomautus: tekstikoon muuttaminen hetkellisesti \large:lla 
% tarvitaan, jotta baselineskip asetettaisiin heti baselinestretchin
% mukaiseksi.)
%
% MJN: 'LaTeX Companion' -kirjan Taulukko 3.1 sivulla 53 antaa
% seuraavat maagiset luvut oikeille kirjapainok�yt�nn�n mukaisille
% v�listyksille:
%
%       kirjasinkoko
% v�li 10pt 11pt 12pt
% 1.5  1.25 1.21 1.24
% 2.0  1.67 1.62 1.66
%
% Siirryt��n saman tien 2.0-riviv�liin.

\renewcommand{\baselinestretch}{1.66}
\large
\normalsize

%
% Tiivistelm�sivu. Komennoilla \sivumaara, \aiheluokat ja \avainsanat
% kerrotaan vastaavat tiedot tiivistelm�sivua varten. N�iden J�LKEEN
% tuleva abstract-ymp�rist� sis�lt�� varsinaisen tiivistelm�n ja tekee
% tiivistelm�sivun.
%

\sivumaara{\pageref{loppusivu} sivua + 1 liitesivu}
\aiheluokat{A.1, I.7m}
\avainsanat{ulkoasu, tiivistelm�, l�hdeluettelo}

\begin{abstract}
Tiivistelm�sivu sis�lt�� seuraavat osat: ty�n bibliografiset tiedot,
tiivistelm�teksti, aiheluokat ja avainsanat. Bibliografiset tiedot
koostuvat ty�n otsikosta, tekij�n nimest�, julkaisupaikan tiedoista,
julkaisuajankohdasta ja sivum��r�st�. Tiivistelm�teksti on lyhyt,
yleens� yhden kappaleen mittainen selvitys kirjoituksen t�rkeimm�st�
sis�ll�st�: mit� on tutkittu, miten on tutkittu ja mit� tuloksia on
saatu. Aiheluokat kuvataan Computing Reviews -lehden vuoden 1998
luokituksen mukaisesti. Avainsanoiksi valitaan kirjoituksen sis�lt��
keskeisesti kuvaavia k�sitteit�.
\end{abstract}

%
% Tehd��n sis�llysluettelo 
%

\tableofcontents

%
% Aloitetaan leip�teksti uudelta sivulta ja sanotaan, ett� 
% sivunumerointiin k�ytet��n arabialaisia numeroita (1, 2, 3, 4 ...).
%

\newpage
\pagenumbering{arabic}

\section{Ty�n ulkoasu}

T�m� kirjoitus on tarkoitettu mm.\ tieteellisen kirjoittamisen kurssin
harjoitusten ulkoasun ohjeeksi. Kirjoitus on p�ivitetty uusintapainos 
aiemmista ohjeista, jotka kurssin luennoijat ovat laatineet 
\cite{erkiomakela96, erkio94, verkamo92}.
Ohjetta voi k�ytt�� my�s soveltaen ohjelmistotuotantoprojektin
dokumenteissa, seminaarien kirjallisissa alustuksissa ja pro gradu
-tutkielmassa, ellei n�ihin ole annettu omia ohjeita.
Hyv�ksymismerkinn�ille varatut kent�t j�tet��n kuitenkin t�ll�in
kannesta pois, ja tiivistelm�sivu laaditaan siihen tarkoitetulle
lomakkeelle.  

\subsection{Ty�n osien j�rjestys}


Kirjoituksen alussa on aina erillinen, mallin mukainen kansilehti.
Toisena sivuna on tiivistelm�sivu, sen j�lkeen sis�llysluettelo (yksi
tai useampia sivuja) ja sitten varsinainen teksti. Sivunumerointi 
aloitetaan vasta ensimm�iselt� tekstisivulta (ykk�sell�). 
Sis�llysluetteloon merkit��n kaikki (numeroidut) otsikot ja vastaavat 
sivunumerot. Monet tekstink�sittelyj�rjestelm�t muodostavat itse 
sis�llysluettelon, jolloin kirjoittajan ei tarvitse huolehtia luettelon 
sivunumeroiden p�ivitt�misest� tekstin kehittyess�. 
Sis�llysluettelosivu ja sit� edelt�v�t sivut voidaan haluttaessa 
numeroida erikseen esimerkiksi t�m�n mallin mukaisesti.

Varsinaisen tekstin j�ljess�, mutta itse ty�h�n kuuluvana on
ensimm�isen� l�hdeluettelo, jonka otsikkoa ei numeroida. L�hdeluettelon 
j�lkeen sijoitetaan mahdolliset liitteet, jotka otsikoidaan ja
varustetaan sis�isill� sivunumeroilla.  

\subsection{Tekstin yleinen sijoittelu}

Kirjoita teksti� vain yhdelle puolelle paperia.  K�yt� v�lj�hk�� 
riviv�li� (1.5--2), jotta tarkastaja voi kirjoittaa kommentteja 
tekstirivien v�liin. Omissa v�liversioissasi voi olla tarpeen k�ytt�� 
viel�kin suurempaa riviv�li�. My�s molempien marginaalien on hyv� olla 
melko leve�t (noin 3~cm): vasen marginaali tarvitaan kirjoitelman 
nitomista varten ja oikealle puolelle tarkastaja voi kirjoittaa 
merkint�j��n.  J�t� my�s yl�- ja alareunaan riitt�v�sti tilaa (2--3~cm).

Kirjoituksen lukujen, kuvien ym.\ osien erottumisen kannalta t�rkein
keino on riitt�v�n v�lj� tilan k�ytt�.  Erota kappaleet toisistaan 
yhdell� ja luvut muutamalla tyhj�ll� rivill�.  Jos uusi luku tulisi 
alkamaan aivan sivun alareunasta (vain yksi tai kaksi rivi� varsinaista 
teksti�), aloita mieluummin uusi sivu.  Jokaista uutta lukua ei
kuitenkaan ole tarpeen --- etenk��n lyhyess� kirjoituksessa --- aloittaa
uudelta sivulta: jos kirjoituksessa on paljon melkein tyhji� sivuja, 
lukija voi ep�ill�, ett� kirjoittaja on yritt�nyt saada kirjoituksensa 
n�ytt�m��n pitemm�lt� kuin se onkaan.

Kuva tai taulukko sijoitetaan yleens� mahdollisimman l�helle
(ensimm�ist�) tekstikohtaa, jossa siihen viitataan, ei kuitenkaan
kyseist� viittausta aikaisemmaksi. Viittausten ansiosta teksti etenee 
tavallaan kuvasta riippumattomasti. Siten esimerkiksi viittauskohdan ja 
vasta seuraavalle sivulle mahtuvan kuvan v�liin j��v�� sivun loppuosaa
ei pid� j�tt�� automaattisesti tyhj�ksi. Toisaalta kuvaa ei kannata 
sijoittaa keskelle tekstikappaletta, paitsi jos kuva tulee sivun alkuun
tai loppuun eik� kappaleen jatkumisesta tule ep�selvyytt�.

Tyhj�� tilaa kannattaa k�ytt�� hy�dyksi my�s kuvien ja taulukoiden 
yhteydess�.  Erityisesti jos kirjoituksessa k�ytet��n kauttaaltaan samaa
tekstityyppi�, tyhj�t rivit ovat v�ltt�m�tt�mi� erottamaan esimerkiksi 
teksti� ja taulukkoa toisistaan.  Tyhj� tila on halpaa, mutta se lis��  
selkeytt� ja luettavuutta. Kuvan otsikko kirjoitetaan kuvan alle ja sen 
tulee olla mieluummin lyhyt ja ytimek�s kuin liian selittelev�.

\subsection{Otsikot}

Otsikoissa voi k�ytt�� muusta tekstist� poikkeavaa kirjasintyyppi�, 
alleviivausta, suurempaa kirjasinkokoa tms.\ erotuskeinoa, yleens� 
kuitenkin vain yht� n�ist�, koska kovin monta erilaista kirjasintyyppi�
ja -kokoa tekee ulkoasusta helposti sekavan.  Otsikoiden esitystavan on 
oltava johdonmukainen l�pi koko kirjoituksen. Numeroimattomia 
''ylim��r�isi�'' otsikoita ei tule yleens� k�ytt��.  


\section{Mallin k�ytt�}

Voit k�ytt�� t�t� kirjoitusta mallina oman opinn�ytteesi ulkoasua
varten. Eri tekstink�sittelyj�rjestelmiss� k�yt�ss� olevat
kirjasintyypit ja -koot, riviv�lit ym.\ poikkeavat toisistaan, joten
pienet poikkeamat ovat toki hyv�ksytt�vi�. Kurssin luennoilla ja
liitteen� olevassa ohjeessa annetut t�iden ohjeelliset sivum��r�t
koskevat ty�t�, joka vastaa ulkoasultaan t�t� ohjetta (kirjasinkoko
12~pistett�). T�ss� tekstiss� keskim��r�inen rivin pituus lienee noin 
80~merkki� ja sivun pituus 30~rivi�.

Kaikessa julkaistavaksi tarkoitetussa tekstiss� kirjoittajan luomisen ja
esitystavan vapautta rajoittavat monet ohjeet ja tarkatkin m��r�ykset. 
Siksi kannattaa harjoitella my�s ty�n ulkoasua koskevien ohjeiden 
noudattamista, vaikka omasta mielest��n osaisikin valita esitykselleen 
ohjetta paremman muodon.  Noudattaessaan valmista esitystapamallia 
kirjoittajan ei tarvitse k�ytt�� aikaansa itse ty�n kannalta 
toissijaisten seikkojen miettimiseen, vaan h�n voi keskitty� hiomaan 
tekstin sis�lt��.  Sama koskee tietysti yht� lailla kirjoituksen
lukijaa, joka l�yt�� kirjoituksesta helpommin olennaisen sis�ll�n, jos 
kirjoituksen ulkoasu vastaa h�nen tottumuksiaan.


\section{L�hdeluettelon malli}

Tieteellisen kirjoittamisen kurssin t�iden l�hdeluetteloiden 
laatimisessa noudatetaan seuraavia ohjeita. Niiden taustalla on kaksi 
keskeist� pyrkimyst�: l�hdeviitteen tulee aina olla niin tarkka, ett� 
l�hde on sen perusteella tunnistettavissa ja l�ydett�viss� luetteloista
ja kirjastoista, ja luettelon eri osien tulee olla mahdollisimman 
yhdenmukaisia.

L�hteet ovat luettelossa tekij�n nimen mukaisessa aakkosj�rjestyksess�, 
saman tekij�n (tekij�ryhm�n) ty�t julkaisuajan mukaisessa
j�rjestyksess�. Jos jollakin l�hteell� ei ole henkil�tekij��, se 
aakkostetaan julkaisun nimen mukaisesti. L�hteen tunnisteena k�ytet��n 
mnemonista lyhennett�, joka koostuu kolmesta kirjaimesta ja kahdesta 
numerosta.  Kirjaimet ovat tekij�n tai tekij�iden sukunimen
alkukirjaimia ja numerot ovat vuosiluvun kaksi viimeist� numeroa. Jos 
samalta tekij�lt� on luettelossa useita samana vuonna julkaistuja t�it�,
n�m� erotetaan toisistaan vuosiluvun j�lkeen sijoitettavalla pienell� 
aakkosella.

Kustakin l�hteest� annetaan seuraavat tiedot:
\begin{itemize}
\item 
tekij�n tai tekij�iden nimet (sukunimi, etunimien alkukirjaimet) 
alkuper�isess� j�rjestyksess��n; jos tekij�it� on enemm�n kuin kolme,
vain ensimm�inen tekij� nimet��n ja muiden tilalle kirjoitetaan {\em et
al.} 
\item 
julkaisun tai artikkelin nimi alkuper�isess� muodossaan
\item 
julkaisupaikan tiedot:
\begin{itemize}
\item 
kirjasta: kustantaja, julkaisupaikka (voidaan j�tt�� pois, jos kyseess�
on tunnettu kustantaja), vuosi
\item
lehtiartikkelista: lehden nimi, volyymi, numero, vuosiluku (suluissa)
\item 
artikkelikokoelmassa (esim. konferenssijulkaisussa) ilmestyneest� 
artikkelista:
\begin{itemize}
\item kokoelman nimi, toimittaja, kustantaja, julkaisupaikka ja vuosi  
{\em tai}
\item konferenssin nimi, j�rjest�j�, paikka ja aika,
\end{itemize}
\item 
raportista: julkaisusarja, raportin numero, julkaisupaikka ja vuosi
\end{itemize}
\item 
sivunumerot, mik�li l�hde ei ole koko julkaisu.
\end{itemize}

Julkaisun tai artikkelin nimen per��n tulee piste, samoin kunkin l�hteen 
bibliografisten tietojen per��n. Muut tiedot erotetaan toisistaan 
pilkulla. Normaaliin suomalaiseen tapaan artikkelin nimess� ainoastaan 
ensimm�inen sana kirjoitetaan isolla alkukirjaimella, sen sijaan 
konferenssien ja kokoelmajulkaisujen nimiss� k�ytet��n isoa
alkukirjainta jokaisen sanan alussa (artikkelisanoja ja prepositioita 
lukuunottamatta). Katso mallia oheisista esimerkeist�. 
Kokoelman nimen edess� on syyt� selvyyden vuoksi k�ytt�� sanaa {\em 
Teoksessa}, paitsi kun on kysymys konferenssijulkaisusta, jonka nimi
alkaa lyhenteell� {\em Proc.} (sanasta Proceedings). T�ll�in ei tarvita 
mit��n t�ydennyst�.
T�m�n eron n�kee esimerkiksi vertaamalla
l�hdeviitteiden~''\cite{dantowsley90}''
ja~''\cite{gannonetal89}'' ulkoasuja.
WWW-l�hteit� ja niihin viittaamista k�sitell��n erillisess� 
ohjeessa~\cite{kilpelainen00}.

Kirjoituksen l�hdeluettelossa luetellaan t�sm�lleen ne l�hteet, joihin 
viitataan kirjoituksen tekstiosassa. T�m�n kirjoituksen l�hdeluettelo on
tarkoitettu l�hinn� esitystavan esimerkiksi, mist� syyst� siin� on 
''ylim��r�isi�'' l�hteit�.

%
% Sitten alkaa l�hdeluettelo
%
\begin{thebibliography}{XXX88}

\bibitem[CDM79]{crowdenetal79}
Crowder, H., Dembo, R.S., Mulvey, J.M., 
On reporting computational experiments with mathematical software. 
{\em ACM Transactions on Mathematical Software} 5, 2 (1979), 193--203.

\bibitem[DaT90]{dantowsley90}
Dan, A., Towsley, D., 
An approximate analysis of the LRU and FIFO buffer replacement schemes. 
{\em Proc. ACM Conf.\ Measurement and Modeling of Computer Systems}, 
Boulder, Colorado, USA, May 22--25, 1990, 143--152.

\bibitem[Erk94]{erkio94}
Erki�, H.,
Opinn�ytety�n ulkoasun malli.
Tietojenk�sittelyopin laitos, Tieteellisen kirjoittamisen kurssiin
liittyv� julkaisematon moniste,
Helsinki, 1994.

\bibitem[ErM96]{erkiomakela96}
Erki�, H., M�kel�, M.,
Opinn�ytety�n ulkoasun malli.
Tietojenk�sittelytieteen laitos, Tieteellisen kirjoittamisen kurssiin
liittyv� julkaisematon moniste,
Helsinki, 1996.

\bibitem[FHS89]{fogelbergetal89}	
Fogelberg, P., Herranen, M., Sinikara, K., 
{\em Tuumasta toimeen, tutkielman tekij�n opas.}
Yliopistopaino, Helsinki, 1989.

\bibitem[Gan89]{gannonetal89}  	
Gannon, D. et al., 
Programming environments for parallel algorithms. 
Teoksessa {\em Parallel and Distributed Algorithms}, 
toim. M. Cosnard et al.,   
North-Holland, 1989, 101--108.

\bibitem[Gri87]{grimm87}		
Grimm, S. S., 
{\em How to write computer documentation for users.}  
Van Nostrand Reinhold Co., 
New York, 1987.

\bibitem[HaP82]{harkinsplung82}	
Harkins, C., Plung, D. L. (toim.), 
{\em A guide for writing better technical papers.}
IEEE Press, 1982.

\bibitem[Jul81]{julkohj81}		
Julkaisusarjoja ja opinn�ytteiden tiivistelmi� koskevat ohjeet ja 
suositukset.    		
Helsingin yliopiston kirjastolaitoksen julkaisu A 3, Helsinki, 1981.

\bibitem[Kil00]{kilpelainen00}
Kilpel�inen, P.,
WWW-l�hteisiin viittaaminen tutkielmatekstiss�,
\url{http://www.cs.helsinki.fi/u/kilpelai/TiKi/wwwlahteet.html}.
[19.1.2000]

\bibitem[Smi78a]{smith78a}  
Smith, A. J., 
Sequentiality and prefetching in database systems.
{\em ACM Transactions on Database Systems} 3, 3 (1978), 223--247.

\bibitem[Smi78b]{smith78b}  
Smith, A. J., 
Sequential program prefetching in memory hierarchies.
{\em Computer} 11, 11 (1978), 7--21.

\bibitem[Ver92]{verkamo92}
Verkamo, A. I.,
Opinn�ytety�n ulkoasun malli.
Tietojenk�sittelyopin laitos, Tieteellisen kirjoittamisen kurssiin
liittyv� julkaisematon moniste,
Helsinki, 1992.

\end{thebibliography}

\label{loppusivu}

\newpage
\pagestyle{empty}

\appendix
\addtocontents{toc}{\protect \contentsline {section}{Liitteet}{}}

\section*{Liite 1. Malli ABC}
\addtocontents{toc}{
\protect \contentsline {section}{\hspace{0.5cm}1 Malli ABC}{}}

Liitteet ovat t�ss� vain sis�llysluettelon ja esitystavan mallina.
Jokainen liite aloitetaan yleens� uudelta sivulta, jonka alkuun tulee
liitteen numero ja nimi. Kunkin liitteen sivut numeroidaan erikseen.


\section*{Liite 2. Malli XYZ} 
\addtocontents{toc}{
\protect \contentsline {section}{\hspace{0.5cm}2 Malli XYZ}{}}
T�m�n liitteen pit�isi oikeastaan alkaa omalta sivultaan.

\end{document}
