\documentclass[12pt,a4paper]{article}
\usepackage[finnish]{babel}
\usepackage[dvips]{graphicx}
\usepackage{t1enc}
\usepackage{latexsym}
\begin{document}

%%%%%%%%%%%%% KANSILEHTI %%%%%%%%%%%%%%%%

\begin{titlepage}
\vspace*{1.8cm}
\noindent
\begin{flushleft}
\setlength{\baselineskip}{2\baselineskip}
{\Huge \bf JouTo} \\
{\large \bf Toimittajan työväline} \\
\vspace{1cm}
{\large \bf Käyttöohje} \\
{\large Versio 0.1}
\end{flushleft}
\vspace{2cm}

\noindent

\vspace{\fill}
\vspace{2.5cm}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmmmmmmmmmm\= Projektiryhmämmm\= Helena Ahonen-Mykam\= \kill
\> 12.3.2001 \\
\> {\sc Helsingin yliopisto} \\
\> Tietojenkäsittelytieteen laitos \\
\> Ohjelmistotuotantoprojekti, kevät 2001, ryhmä 3\\
\> Projektiryhmä: \> Petri Hellemaa (PH)\\
\>                \> Antti Koskinen (AK)\\
\>                \> Lari Laine (LL)\\
\>                \> Jarno Saarto (JS)\\
\>                \> Eija Teitto (ET)\\
\>                \> Harri Tuuloskoski (HT)\\
\> Ohjaaja:       \> Kim Viljanen\\
\> Vastuuhenkilö: \> Raine Kauppinen\\
\> Asiakkaat:     \> Helena Ahonen-Myka\\
\>                \> Greger Lindén\\
\end{tabbing}
\end{titlepage}

\setlength{\parindent}{0pt}
\setlength{\parskip}{1.0ex plus 0.5ex minus 0.2ex}
\advance\textheight by 15mm
\advance\textwidth by 10mm
\hoffset=-4mm
\advance\hsize by 10mm
\pagestyle{empty}
\markright{}

%%%%%%%%%%%%% VERSIOHISTORIA %%%%%%%%%%%%%%%%

{\large \bf Dokumentin versiohistoria}
{\small
\begin{tabbing}
00.0m\= 00.00.0000mi\= \kill
0.1 \> 01.03.2001 \> Ensimmäinen hahmotelma \\
0.2 \> 25.03.2001 \> Muokattu käyttöohjeeksi \\
\end{tabbing}

Tästä dokumentista vastaa Eija Teitto (ET).
}

\newpage
\tableofcontents
\newpage

\pagestyle{myheadings}
\markright{}
\setcounter{page}{1}

%%%%%%%%%%%%% ASIASISÄLTÖ %%%%%%%%%%%%%%%%
%%%%%%%%% JOHDANTO %%%%%%%%%
\section{Johdanto (ET)}\label{Johdanto}

Uutistoimittajan työvälineen käyttö esitellään tässä käyttöohjeessa.
JouTo-ohjelmisto\-tuotantoprojekti on tuotteen valmistanut. JouTo on
lyhenne englannin kielen sanoista {\it "A Journalist's Tool"}.

\subsection{Määritelmät, termit, lyhenteet ja
viitteet}\label{Määritelmät,
termit, lyhenteet ja viitteet}

Dokumentissa käytetyille erikoismääritelmille, -termeille ja lyhenteille
on sanasto tämän dokumentin liitteenä (Liite A). Samoin viitteille on
luottelo tämän dokumentin liitteenä (Liite B).

\subsection{Käyttötarkoitus}\label{Käyttötarkoitus}

JouTo-projektin valmistamalla editorityövälineellä uutistoimittaja voi
kirjoittaa ja muokata uutisartikkeleita ja tallentaa ne myöhempää
käyttöä varten. Työväline tukee toimittajaa vaatimalla tietyt pakolliset
osat jokaiseen artikkeliin, mutta itse artikkelin runkoon toimittaja voi
kirjoittaa vapaasti tekstiä ja liittää mukaan myös kuvia ja taulukoita.
Artikkeli tallennetaan NITF-muodossa ja se voidaan myöhemmin lukea
uudelleen editorityövälineeseen muokkausta varten.\\
\\
Työkalun valmistus liittyi osittain myös laitoksella käynnissä olevaan
DoReMi\--tutkimusryhmän "TYTTI- Tietotyö\-läisen työasema"-projektiin,
jossa on mukana rahoittajina joukko suomalaisia teknologia\-yrityksiä ja
Teknologian kehittämiskeskus. JouTo-projekti ei valmistanut valmista
tuotetta kaupalliseen tarkoitukseen. Ohjelmisto toimii prototyyppinä,
jota voidaan kehittää myöhemmin lisää seuraavissa
Ohjelmistotuotanto-projekteissa.

\subsection{Käyttäjät}\label{Käyttäjät}

Editorin käyttäjiä ovat eri uutisalueiden toimittajat. Uutistoimittajan
tehtäviin kuuluu varsinaisen toimittajan työn lisäksi myös artikkelin
kirjoitus ja muokkaus sähköiseen muotoon. JouTo-projektin editorin
käyttö ei edellytä suurta tietoteknista osaamista toimittajalta.\\
\\
Ohjelmalla tuotettujen artikkeleiden käyttäjäpiiriin kuuluvat myös
ylläpitohenkilöt. He voivat hakea toimittajien kirjoittamina
artikkeleita tietokannasta ja taittaa ne lehteen sopiviksi sekä 
suorittaa niille muita jatkotoimenpiteitä. Ylläpitohenkilöt vastaavat 
myös artikkelien DTD:eistä. Ylläpitohenkilöiden toimintoja ei toteuteta 
tuotteemme editorilla vaan ne suoritettan suoraan tietokannasta käsin. 
Tätä osaa ei myöskään kuvata tässä käyttöohjeessa.\\

\subsection{Käyttöympäristö}\label{Käyttöympäristö}

Toimintaympäristö on toimituksen sisäinen verkko. Käyttäjän koneissa
pyöritettävä sovellus vaatii Pentium-teholuokan koneen, jossa on toimiva
tietoliikenneyhteys. Editoria käytetään WWW-selaimen kautta.\\

\section{Yleiset rajoitteet}\label{Yleiset rajoitteet}

Ohjelma ei aseta rajoitteita toimittajan laatiman uutisartikkelin
pituudella eikä artikkelissa oleville merkkauksien määrille. Ainoastaan
uutisartikkelille valittu DTD asettaa rajoitukset. Vain DTD:n mukaiset 
merkkaukset ovat mahdollisia artikkelia laadittaessa.

\subsection{Saatavuus}\label{Saatavuus}

Tuote on saatavissa Helena Ahonen-Mykalta ja Greger Lindénille. 
Tuotteen oikeudet ovat Helsingin yliopistolla.

\section{Asennus}\label{Asennus}
%%%%%%%%%%%%% EDITORI%%%%%%%%
\section{Editori}\label{Editori}

Tässä kappaleessa kuvataan JouTo-ohjelmiston editorin rakenne
käyttäjän näkökulmasta ja editorin käyttäminen. Jokainen editorin
osa-alue on kuvattu omassa kappaleessaan.

\subsection{Editorin osa-alueet}\label{Editorin osa-alueet}

Editorin osa-alueita ovat
\begin{itemize}
\item \emph{Menu}:n valikoista pääsee ohjaamaan monia editorin
toimintoja.
\item \emph{Tool Bar}:ssa on uutisartikkelin muokkaukseen tarvittavia
painikkeita.
\item \emph{Metatieto} sisältää uutisartikkelista riippumattomia
tietoja.
\item \emph{Artikkelin otsikkotiedot}sijaitsevat ensimmäisellä
välilehdellä ja sisältävät uutisartikkelin tietoja.
item  \emph{Artikkeli}sijaitsee toisessa välilehdessä ja sisältää
uutisartikkelin varsinaisen tekstin ja sen merkkaukset.
\item  \emph{Statusbar}antaa informaatiota editorin toiminnasta.
\end{itemize}

\subsection{Menu}\label{Menu}

Tässä kappaleessa kuvataan editorista löytyvät \emph{Menu}:n valikot
ja niiden käyttäminen. Editorin valikoista voidaan ohjata
monia ohjelman toimintoja. Ohjelmassa on neljä valikkoa: \emph{File}, 
\emph{Edit}, \emph{Options} ja \emph{About}.\\
\\
\begin{figure}[!h]
\centering 

\includegraphics{menubar.eps}

\caption{Valikot} \label{kuva_valikot}
\end{figure}

Kuvassa \ref{kuva_valikot} nähdään \emph{File} -valikko.

\emph{File}-valikosta löytyvät seuraavat toiminnot

\begin{itemize}
\item \emph{New}-toiminnolla voidaan avata uuden artikkelin.
\item \emph{Open}-toiminnolla voidaan avata aikaisemmin tallennetun
artikkelin.
\item \emph{Save}-toiminnolla tallennetaan editorissa olevan
artikkelin.
\item \emph{Save As New}-toiminnolla voidaan tallentaa artikkeli
uudella nimellä tallentamatta sitä edellisen artikkeliversion päälle.
\item  \emph{Exit}-toiminnolla käyttäjä pääsee pois ohjelmasta.
\end{itemize}

Open, new ja save ovat käytettävissä  myös \emph{Tool Bar}:sta.
Toimintojen selitys löytyy kappaleesta \ref{Tool Bar}.\\

\emph{Edit}-valikosta löytyvät seuraavat toiminnot

\begin{itemize}
\item \emph{Undo}-toiminnolla voidaan perua edellisen
tekstinmuokkaustoimintonsa.
\item \emph{Redo}-toiminnolla voidaan perua edellisen
undo-operaation.
\item \emph{Cut}-toiminnolla voidaan leikata valitun tekstialueen.
\item \emph{Copy}-toiminnolla voidaan kopioida valittu
tekstialue liittämistä varten.
\item \emph{Paste}-toiminnolla voidaan valittu tekstialue joko 
leikattu tai kopiotu tekstialue liittää toiseen kohtaan.
\end{itemize}

Nämä toiminnot ovat käytettävissä myös \emph{Tool Bar}:sta.
Toimintojen yksityiskohtaiset selitys löytyy kappaleesta 
\ref{Tool Bar}.\\
\\
\emph{Options}-valikosta löytyvät seuraavat toiminnot

\begin{itemize}
\item \emph{Article Options}-toiminnolla pääsee muokkaamaan ja
tarkastelemaan artikkeliin liittyviä tietoja.
\end{itemize}

\emph{About}-valikosta löytyvät seuraavat toiminnot

\begin{itemize}
\item \emph{About JouTo}-toiminnolla pystyy tarkastelemaan
ohjelman tietoja.
\end{itemize}

\subsubsection{New-dialogi}\label{kuvaus_New-dialogi}

Kun valitaan menusta \emph{New}:n, dialogissa näytetään
listan DTD:istä. Dialogissa on \emph{OK}-ja \emph{Cancel}-painikkeet.

\begin{figure}[!h]
\centering

%\includegraphics{box.eps}

\caption{New-dialogi} \label{dialogi_new}
\end{figure}

Kuvassa \ref{dialogi_new} nähdään lista DTD:eistä.

Kun DTD:n valinta on suoritettu
\emph{OK}-painikkeella vahvistaen, editoriin tulee tyhjä DTD:n mukainen
artikkelipohja. 
emph{Cancel}-painikkeella voidaan palata edelliseen vaiheeseen.\\
\\
Uuden artikkelipohjan avauksen  eteneminen näytetään editorin
tilarivissä (status bar), jossa lukee: Avataan artikkelipohjaa. 
Tällöin nähdään, että järjestelmä suorittaa pyydettyä toimenpidettä.


\subsubsection{Open-dialogi}\label{kuvaus_Open-dialogi}

Kun valitaan menusta \emph{Open}:n, dialogiin tuodaan
listan artikkeleista. Dialogissa on \emph{OK}-ja 
\emph{Cancel}-painikkeet.

\begin{figure}[!h]
\centering

%\includegraphics{box.eps}

\caption{Open-dialogi} \label{dialogi_open}
\end{figure}

Kuvassa \ref{dialogi_open} nähdään esimerkkilistaus uutisartikkeleista.

Kun artikkelin valinta on suoritettu näppäämällä haettua artikkeliriviä
hiirellä ja valinta hyväksytty 
\emph{OK}-painikeella, tulee editoriin artikkeli teksteineen
ja merkkauksineen. 
\emph{Cancel}-painikkeella voidaan palata edelliseen vaiheeseen.\\
\\
Dialogiin tuotava listaus artikkeleista on laskevassa järjestyksessä
kirjoituspäivämäärän mukaan, joista viimeisin artikkeli on valittuna.
Dialogin listauksessa näytetään vain kymmenen ensimmäistä artikkelia. 
Lisää artikkeleita saa esiin vierittämällä oikeassa reunassa 
olevasta palkista alaspäin.\\
\\
Artikkelista näytettävät tiedot ovat: pääotsikko, kuvaus, kirjoittaja
ja kirjoituspäivämäärä. Pääotsikosta näytetään maksimissaan 25 merkkiä
ja kuvauksesta 50 merkkiä. Mikäli merkkijonot ovat pitempiä kuin mitä
dialogissa on mahdollista näyttää, näytetään käyttäjälle merkkijonon
jatkuminen kolmella pisteellä.\\
\\
Artikkelin latauksen eteneminen näytetään editorin tilarivissä (status
bar), jossa lukee: Avataan artikkelia. Tällöin nähdään, että 
järjestelmä suorittaa pyydettyä toimenpidettä.

\subsubsection{Save-dialogi}\label{kuvaus_Save-dialogi}

Kun valitaan menusta \emph{Save}:n, tallennetaan artikkeli
tietokantaan. Dialogissa on \emph{OK}-ja \emph{Cancel} -painikkeet. 

\begin{figure}[!h]
\centering

%\includegraphics{box.eps}

\caption{Save-dialogi} \label{dialogi_save}
\end{figure}

Kuvassa \ref{dialogi_save} nähdään Save-dialogi.

Tallennuksen eteneminen näytetään editorin tilarivissä 
(status bar), jossa lukee: Tallennetaan.\\
\\
Jos halutaan tallentaa artikkelista uuden version, tällöin
tallennus tehdään \emph{Save As New}-toiminnolla. \\

\subsubsection{Save As New-dialogi}\label{Save As New-dialogi}

Kun valitaan menusta \emph{Save As New}:n, dialogissa
kysyttään artikkelin kuvausta. Dialogissa on
\emph{OK}-ja \emph{Cancel} -painikkeet. 

\begin{figure}[!h]
\centering

%\includegraphics{box.eps}

\caption{Save As New-dialogi} \label{dialogi_save_as_new}
\end{figure}

Kuvassa \ref{dialogi_save_as_new} nähdään esimerkki
Save as New-dialogista.

\emph{OK}-painiketta
näpättäessä ohjelma tallentaa artikkelin tietokantaa.
emph{Cancel}-painikkeella voidaan palata edelliseen vaiheeseen.\\
\\
Dialogissa näytetään artikkelin nimi ja kuvaus. Pääotsikko on
artikkelin nimi ja tätä tieto ei voida muuttaa. Vain artikkelin
kuvausta voidaan joko muuttaa tai kirjoittaa se tässä yhteydessä.
Mikäli kuvaus on kirjoitettu artikkelia laadittaessa,
tuodaan kuvaus esille dialogiin. Artikkelin kuvaus ei ole pakollinen 
tieto.\\
\\
Kun halutaan tallentaa uutisartikkelista uusi versio, tällöin
tallennus tehdään aina \emph{Save As New}-toiminnolla.\\

\subsection{Tool Bar}\label{Tool Bar}

Tool bar (työkalupalkki) sijaitsee editorin ylälaidassa menun
alapuolella. Tool bar:sta löytyy kolmen tyyppisiä painikkeita.\\

\begin{figure}[!h]
  \centering 

\includegraphics{toolbar.eps}

  \caption{Tool bar} \label{kuva_toolbar}
\end{figure}

Kuvassa \ref{kuva_toolbar} nähdään Tool Bar:n painikkeet.

Painikkeet ovat seuraavat:

\begin{itemize}
\item Tekstin ja ohjelman toimintoja ovat palkin ensimmäisen osan 
painikkeet seuraavassa järjestyksessä: open, new, save cut, copy, 
paste, undo ja redo.
\item Kappaleiden merkkaustagiin liittyviä painikkeita ovat
palkin keskimmäisen osan painikeet seuraavassa järjestyksessä:
paragraph, pre-formated, blockquote, image, numbered list, bulleted 
list, comment ja alaotsikko.
\item Kappaleen sisällä tehtävien merkkauksien tagit ovat palkin 
viimeisen osan painikkeet seuraavassa järjestyksessä: person, 
organization, title, location, quote ja special.
\end{itemize}

Näistä painikkeista ovat aktiivisina aina ne painikkeet, jotka ovat
sillä hetkellä mahdollisia toimintoja siinä kohtaa missä kursori 
sijaitsee ts. näiden painikkeiden toimintoja on mahdollista tehdä 
siinä vaiheessa artikkelin laadintaa. Ei käytettävissä olevat 
painikkeet ovat tummennettuja.\\

Open ja new -painkkeesta avautuvat samat dialogit kuin menusta 
valittessa. Muiden painikkeiden selitys on myöhemmin tässä 
käyttöohjeessa kohdassa \ref{Artikkeli}

\subsection{Metatieto}\label{Metatieto}

Metatietossa on yleistä tietoa artikkelista ja artikkelin
kirjoittajasta.\\

\begin{figure}[!h]
  \centering 

\includegraphics{metadata.eps}

  \caption{Metatieto-osio} \label{kuva_metatieto}
\end{figure}

Kuvassa \ref{kuva_metatieto} nähdään metatiedon eri kentät.

Metatieto-osasta löytyvät seuraavat tiedot:

\begin{itemize}
\item Kirjoittajan nimi 
\item Kirjoitusajankohta
\item Uutisen tyyppi 2-tasoisena 
\end{itemize}

Kirjoittajan nimen ja uutisen tyypitiedot käyttäjä valitaan 
pudotusvalikoista. Kun näppätään alapäin osoittavaa 
nuolenkärkeä, avautuu luettelo nimeistä tai tyypeistä, joista 
valinta tehdään näppäämällä valittua nimeä tai tyyppiä.

Päivämäärä annetaan muodossa pp.kk.vvvv. 

\subsection{Artikkelin otsikkotiedot}\label{Artikkelin otsikkotiedot}

Toisessa välilehdessä sijaitsee artikkelista riippuvat otsikkotiedot.


\begin{figure}[!h]
  \centering 

\includegraphics{headers.eps}

  \caption{Artikkelin otsikkotiedot} \label{kuva_otsikkotiedot}
\end{figure}

Kuvassa \ref{kuva_otsikkotiedot} nähdään esimerkki uutisartikkelin
otsikkotiedoista.

\begin{itemize}
\item Kirjoituksen title
\item Artikkelin pääotsikko
\item Uutistoimistoviite
\item Tapahtumapaikka
\item Tiivistelmä
\item Avainsanat
\end{itemize}

Valitusta DTD:stä riippuu mitä edellä mainituista kentistä on
käytettävissä. Kentät hyväksyvät kirjaimia, numeroita ja 
erikoismerkkejä, kentät eivät ole pakollisia. Painikkeista 
copy, paste ja cut ovat käytettävissä.

Kun halutaan syöttää avainsanat -kentään useita avainsanoja,
sanat erotetaan toisistaan pilkulla ja välilyönnillä.  

\subsection{Artikkeli}\label{Artikkeli}

Toisessa välilehdessä sijaitsevat artikkelin varsinaisen sisältö ja
sen merkkaukset.

\begin{figure}[!h]
\centering

%\includegraphics{box.eps}

\caption{Artikkelin runko - Body-elementti} \label{kuva_body}
\end{figure}

Kuvassa \ref{kuva_body} nähdään esimerkki uutisartikkelista
tagilippuineen.

Seuraavissa kappaleissa on selitetty painikkeiden käyttöä 
uutisartikkelia laadittaessa. Painikkeilla suoritetaan artikkelin 
merkkaukset, merkkaukset näkyvät tagilippuina tekstin joukossa.

\subsubsection{Kopioiminen ja liittäminen}\label{Kopioiminen ja
liittäminen}

Kun halutaan liittää tekstiä toiseen kohtaan artikkelia, maalataan 
liitettävä alue ja näpätään copy -painikkeesta. Seuraavaksi 
viedään kursori liitettävään kohtaan ja näppätään paste 
-painikkeesta.\\
\\
Kun kopioitavaksi valitaan jokin alue, sen tulee sisältää molemmat
tagiliput tai muutoin näytöllä ei tapahdu mitään. Kun kursoria 
kuljetetaan läpi artikkelin, muuttuu paste -painikkeen arvo sen 
mukaan onko liittäminen mahdollista vai ei.\\

\subsubsection{Tekstin poistaminen}\label{Tekstin poistaminen}

Kun poistettavaksi valitaan jokin alue, sen tulee sisältää molemmat
tagin liput tai muutoin näytöllä ei tapahdu mitään poistamista. 
Artikkelin tekstin poistaminen tapahtuu maalaamalla koko 
artikkelilehden alue ja näppäämällä cut -painiketta.\\  

\subsubsection{Kappaleen aloitus}\label{Kappale aloitus}

Kappale voidaan aloittaa millä tahansa Tool Barin keskimmäisen 
osan kappalepainikkeilla, jotka ovat sallittuja valitun DTD:n mukaan.
Tällöin kirjoittaminen tehdään tagilippujen väliin.\\
 \\
Kappeleen merkit voidaan lisätä myös kirjoittamisen jälkeen. Tällöin 
kappaleen alue maalataan ja sen jälkeen näpätään haluttua 
kappalepainiketta ja editoriin piirtyvät tagiliput maalatun alueen 
ympärille.\\  
\\
Kappaleita voidaan lisätä artikkelin alkuun, kappaleiden väliin ja 
loppuun näppäämällä jotakin kappalepainiketta. Jos kirjoittaminen 
tehdään ilman kappalemerkkausia, tällöin mitä?\\ 

\subsubsection{Listan laadinta}\label{Listan laadinta}

\subsubsection{Alaotsikko}\label{Alaotsikko}

Kappaleiden väliin voidaan lisätä alaotsikoita samoilla keinoilla kuin 
varsinaisia kappaleita.
 
\subsubsection{Kuvan liittäminen}\label{Kuvan liittäminen}

\subsubsection{Elementin merkkaus}\label{Elementin merkkaus}

Kappaleen sisällä sijaitseva merkkaus voidaan aloittaa millä 
tahansa Tool Barin keskimmäisen osan kappalepainikkeilla, jotka ovat 
sallittuja valitun DTD:n mukaan. Tällöin kirjoittaminen 
tehdään tagilippujen väliin.\\
\\
Merkkaukset voidaan lisätä myös kirjoittamisen jälkeen. Tällöin 
merkattava alue maalataan ja sen jälkeen näpätään haluttua 
merkkauspainiketta. Merkkauksia voidaan tehdä kappaleiden 
alkuun, keskelle ja loppuun.\\
\\
\subsubsection{Elementin poistaminen}\label{Elementin poistaminen}

Kun halutaan poistaa jokin kappaleen tai merkkauksen elemetti, 
näpätään poistettavaa elementtin lippua hiiren oikealla painikkeella. 
Tagilipun kohdalle avautuu luettelo mahdollisista toiminnoista ja 
niistä valitaan poisto. Tämän jälkeen editorin näytöltä poistuvat 
molemmat tagiliput. Mitä muita ominaisuuksia on tagilipussa?\\
\\
Jos poistettavat tagiliput ovat kappaleen merkkauksia, tällöin mitä?\\

\subsubsection{Tagilupun toiminnot}\label{Tagilipun toiminnot}

\subsection{Esimerkki uutisartikkelista}\label{Esimerkki uutisartikkelista}

Tässä kapplessa on esimerkki uutisartikkelista, joka on tallnnettu editorin
kautta. Artikkelin laatiminen eridorissa on selvitetty vaihe vaiheelta. 

\subsection{Statusbar}\label{Statusbar}

Status baria käytetään informaation välittämiseen editorin käyttäjälle.
Status bar on ikkunan alalaidassa oleva osa. 

\begin{figure}[!h]
\centering

%\includegraphics{box.eps}

\caption{Status bar} \label{kuva_statusbar}
\end{figure}

Kuvassa \ref{kuva_statusbar} nähdään editorin Status bar ja siinä oleva
esimerkkituloste.

Status baria käytetään näyttämään informaatiota ohjelmasta ja 
mahdollisia virheilmoituksia käyttäjälle. Vain osa virheilmoituksista 
kerrotaan Status barissa. Virheen vakavuus ratkaiseen sen kerrotaanko 
se Status Barissa vaiko erillisellä virheilmoitusdialogilla.

\subsection{Tekstidialogi}\label{kuvaus_Tekstidialogi}

Tekstidialogissa näytetään käyttäjälle ohjelman tulosteita ja
virheilmoituksia.

\subsubsection{Ohjelman tuloste}\label{Ohjelman tuloste}

Kun dialogi sisältää tulosteita, dialogissa tekstin ja
\emph{OK}-painikkeen, jolla käyttäjä pystyy sulkemaan dialogin.

\begin{figure}[!h]
\centering

%\includegraphics{box.eps}

\caption{Teksti-dialogi} \label{dialogi_teksti}
\end{figure}

Kuvassa \ref{dialogi_teksti} nähdään esimerkki tekstidialogista.

\subsubsection{Ohjelman virheilmoitus}\label{Ohjelman virheilmoitus}

Kun dialogi sisältää virheilmoituksen, dialogissa on joko tekstin ja
\emph{OK}-painikkeen,  jolla pystytään hyväksymään
virheilmoitus sellaisenaan tai tekstin ja \emph{OK}- ja
\emph{Cancel}-painikkeet, joilla joko hyväksytään pyydetty
toimenpiteen osittaisen suorittamisen tai peruutaan kokonaan
pyydetty toimenpide.\\

\begin{figure}[!h]
\centering

%\includegraphics{box.eps}

\caption{Save-dialogi} \label{dialogi_virheilmo}
\end{figure}

Kuvassa \ref{dialogi_virheilmo} nähdään esimerkki virheilmoituksesta,
jossa on vain \emph{Cancel}-painike.

Jos pyydetyn toimenpiteen seurauksena joko tietoja tuhoutuisi tai
toimenpidettä ei voida muutoin suorittaa, pyydetään 
vahvistus toimenpiteen suorittamatta jättämiselle. Vain vakavissa
virhetilanteissa vaaditaan hyväksyntä suorittamatta
jätetylle toimenpiteelle. Tällainen toimenpide voisi olla artikkelin 
tallennuksen epäonnistuminen. Tällöin dialogissa on vain 
\emph{OK}-painike.\\
\\
Jos toimenpide voidaan suorittaa tuhoamatta varsinaista tekstiä, tällöin
dialogissa on sekä \emph{OK}- että \emph{Cancel}-painike.


%%%%%%%%% END OF DOCUMENT %%%%%%%%%%
\appendix
\newpage
\section{Liite : Määritelmät, termit ja lyhenteet}

(Oletan näitä käiteltävän tekstissä, joten tein arviosta luettelon
ensin,
korjataan myöhemmin)
{\small
\begin{description}
\item[CSS] Cascading Style Sheets, W3C:n kehittämä, suosittu
HTML- ja XML-dokumenttien ulkoasun määrittelyyn tarkoitettu kieli. \\
{\footnotesize Lisätietoja: {\tt http://www.w3.org/Style/CSS/}}

\item[DoReMi] Document Management, Information Retrieval, Text and Data
Mining. TKTL:n tutkimusryhmä, joka vetää TYTTI-projektia. \\
{\footnotesize Lisätietoja: {\tt
http://www.cs.helsinki.fi/research/doremi/}}

\item[DTD] Document Type Definition, W3C:n kehittämä
rakenteisten dokumenttien rakenteen määrittelykieli. \\

\item[HTML] Hypertext Markup Language, WWW-sivujen sisällön
kuvauksessa käytetty koodaus. \\
{\footnotesize Lisätietoja: {\tt http://www.w3.org/pub/WWW/MarkUp/}}

\item[Java] Sunin kehittämä ohjelmointikieli ja järjestelmäriippumaton
ajoympäristö. \\
{\footnotesize Lisätietoja: {\tt http://www.sun.com/java/}}

\item[NITF] News Industry Text Format, toimittajien kehittämä ja
standardoima
XML-pohjainen uutisartikkelien määrittelykieli.
{\footnotesize Lisätietoja: {\tt http://www.nitf.org}}

\item[PostScript] Adoben kehittämä suosittu sivunkuvauskieli.
Tulostettava sivu voidaan lähettää PostScript-kirjoittimelle tiiviinä
PostScript-ohjelmana tilaavievän raakadatan sijaan.

\item[TKTL] Helsingin yliopiston tietojenkäsittelytieteen laitos. \\
{\footnotesize Lisätietoja: {\tt http://www.cs.helsinki.fi}}

\item[TYTTI] Tietotyöläisen työasema. Vuosina 2000-2002 käynnissä
oleva tutkimusprojekti Helsingin yliopiston tietojenkäsittelytieteen
laitoksella, rahoittajina TEKES sekä viisi
suomalaisyritystä: Nokia, Alma Media, Sanoma-WSOY, Vaisala ja
Lingsoft. TYTTI-projektin vastuuhenkilö Helena Ahonen-Myka ja
projektipäällikkö Greger Lindén toimivat JouTo-projektin
asiakkaina. \\
{\footnotesize Lisätietoja: {\tt http://www.cs.helsinki.fi/research
\end{description}
}

\newpage

\section{Liite: Viitteet}\label{Viitteet}

{\small
\begin{description}
\item{NITFDTD} News Industry Text Format DTD version 2.5 8/2000,\\ {\tt
http://www.nitf.org}
\item{HTTP-protokolla} Hypertext Transfer Protocol -- HTTP/1.1,\\ {\tt
ftp://ftp.isi.edu/in-notes/rfc2616.txt}
\end{description}
}
\end{document}









