\documentclass[12pt,a4paper]{article}
\usepackage[finnish]{babel}
\usepackage{t1enc}
\usepackage{latexsym}
\begin{document}

%%%%%%%%%%%%% KANSILEHTI %%%%%%%%%%%%%%%%

\begin{titlepage}
\vspace*{1.8cm}
\noindent
\begin{flushleft}
\setlength{\baselineskip}{2\baselineskip}
{\Huge \bf JouTo} \\
{\large \bf Toimittajan ty�v�line} \\
\vspace{1cm}
{\Large \bf Projektisuunnitelma} \\
{\large Versio 1.0}
\end{flushleft}
\vspace{2cm}

\noindent

\vspace{\fill}
\vspace{2.5cm}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmmmmmmmmmm\= Projektiryhm�mmm\= Helena Ahonen-Mykam\= \kill
\> 29.1.2001 \\
\> {\sc Helsingin yliopisto} \\
\> Tietojenk�sittelytieteen laitos \\
\> Ohjelmistotuotantoprojekti, kev�t 2001, ryhm� 3\\
\> Projektiryhm�: \> Petri Hellemaa (PH)\\
\>                \> Antti Koskinen (AK)\\
\>                \> Lari Laine (LL)\\
\>                \> Jarno Saarto (JS)\\
\>                \> Eija Teitto (ET)\\
\>                \> Harri Tuuloskoski (HT)\\
\> Ohjaaja:       \> Kim Viljanen\\
\> Vastuuhenkil�: \> Raine Kauppinen\\
\> Asiakkaat:     \> Helena Ahonen-Myka\\
\>                \> Greger Lind�n\\
\end{tabbing}
\end{titlepage}

\setlength{\parindent}{0pt}
\setlength{\parskip}{1.0ex plus 0.5ex minus 0.2ex}
\advance\textheight by 15mm
\advance\textwidth by 10mm
\hoffset=-4mm
\advance\hsize by 10mm
\pagestyle{empty}
\markright{}

%%%%%%%%%%%%% VERSIOHISTORIA %%%%%%%%%%%%%%%%

{\large \bf Dokumentin versiohistoria}
{\small
\begin{tabbing}
00.0m\= 00.00.0000mi\= \kill
0.1 \> 18.01.2001 \> Ensimm�inen hahmotelma (PH) \\
0.2 \> 19.01.2001 \> Dokumentin runko hahmottuu (PH) \\
0.3 \> 21.01.2001 \> Ensimm�inen korjattu versio. Ajoitus ja riskienhallinta puutteellisia. (PH) \\
0.4 \> 21.01.2001 \> Pieni� sekalaisia p�ivityksi�. Riskienhallinta puuttuu. (PH) \\
0.5 \> 22.01.2001 \> Ehyempi versio (PH) \\
0.9 \> 22.01.2001 \> Korjattu versio katselmusta varten. Aikataulukaavio puuttuu. (PH) \\
1.0 \> 29.01.2001 \> Hyv�ksytty ja viimeistelty versio. (PH) \\
\end{tabbing}

T�st� dokumentista vastaa Petri Hellemaa (PH).
}

\newpage
\tableofcontents
\vspace{0.8cm}
{\bf LIITE: Projektin aikataulukaavio}
\newpage

\pagestyle{myheadings}
\markright{}
\setcounter{page}{1}

%%%%%%%%%%%%% ASIASIS�LT� %%%%%%%%%%%%%%%%

\section{Johdanto (PH)}

T�m� on JouTo-ohjelmistotuotantoprojektin projektisuunnitelma.
JouTo on lyhenne englannin kielen sanoista {\it "A Journalist's Tool"} ja
nimens� mukaisesti projektin p��m��r�n� on tuottaa
toimittajan ty�v�line.
JouTo-ohjelmistotuotanto\-pro\-jekti on kev��ll� 2001 Helsingin
yliopiston tietojenk�sittelytieteen laitoksella j�rjestett�v�n
Ohjelmistotuotantoprojekti-kurssin n�ytety�.

\subsection{Projektin tarkoitus ja kattavuus}

JouTo-projektin tarkoituksena on valmistaa
k�tev� ty�kalu, jonka avulla uutistoimittaja voi kirjoittaa ja muokata
uutisartikkeleita ja tallentaa ne my�hemp�� k�ytt�� varten. Ty�v�line
tukee toimittajaa vaatimalla tietyt pakolliset osat jokaiseen
artikkeliin, mutta itse artikkelin runkoon
toimittaja voi kirjoittaa vapaasti teksti� ja mahdollisesti
liitt�� mukaan my�s kuvia tai taulukoita. Artikkeli
tallennetaan tiedostoksi tai tietokantaan rakenteisessa
NITF-muodossa ja se voidaan my�hemmin lukea uudelleen
ty�v�lineeseen muokkausta varten.

Projekti ei varsinaisesti t�ht�� markkinakelpoiseen
tuotteeseen, vaan oleellisempaa on tuottaa materiaalia, jota
tietojenk�sittelytieteen laitoksen sis�ll� voidaan hy�dynt��
TYTTI-tutkimushankkeeseen liittyv�n
jatkoprojektin pohjana.
TYTTI eli Tietoty�l�isen ty�asema on laitoksella vuosina
2000-2002 k�ynniss� oleva, DoReMi-tutkimusryhm��n liittyv�
projekti, jossa on mukana rahoittajina joukko
suomalaisia yrityksi� ja Teknologian
kehitt�miskeskus TEKES.

% Kilpailevat tuotteet?

\subsection{Tuote ja ymp�rist�}

Projektin tuloksena syntyy ohjelmisto, dokumentteja, muistiinpanoja
sek� projektia esittelev�t verkkosivut, jotka helpottavat my�s
projektimateriaalin hallintaa.

Ohjelmisto on arkkitehtuuriltaan asiakas-palvelin-pohjainen ja
koostuu uutiseditorista ja palvelinohjelmistosta.
Editori toteutetaan HTML-sivuun upotettavana Java-sovelmana (Applet) ja
palvelinohjelmisto Java-servletin�.
Palvelinohjelmisto huolehtii dokumenttien arkistoinnista ja
editori tarjoaa uutisartikkelien k�sittelyyn k�ytt�liittym�n.

Sovelman k�ytt�liittym�n toteuttamiseen k�ytet��n mahdollisuuksien
mukaan sovelluskehittimi� ja kehitynytt� Javan Swing-kirjastoa.
Editori tarvitsee ajoymp�rist�kseen tuoreen Java-virtuaalikoneen.

Toteutusymp�rist�n� on Helsingin yliopiston tietojenk�sittelytieteen
laitoksen Li\-nux-\-ymp�rist�. K�yt�ss� ovat
laitoksen WWW-palvelin (Apache 1.3),
servlet-\-moottori (JServ 1.03b) ja
db.cs.helsinki.fi-palvelimen Oracle 8 -tietokantaj�rjes\-tel\-m�.

Luvussa 2.2 on listattu
ohjelmistolta vaadittavat ominaisuudet ja lis�ominaisuudet.

\subsection{M��ritelm�t, termit, lyhenteet}

{\small
\begin{description}
\item[CSS] Cascading Style Sheets, W3C:n kehitt�m�, suosittu
HTML- ja XML-\-doku\-menttien ulkoasun m��rittelyyn tarkoitettu kieli. \\
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.w3.org/Style/CSS/}}
\item[DoReMi] Document Management, Information Retrieval, Text and Data Mining.
TKTL:n tutkimusryhm�, joka vet�� TYTTI-projektia. \\
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.cs.helsinki.fi/research/doremi/}}
\item[EPS] Encapsulated PostScript, kehystetty versio PostScript-kielisest�
ohjelmasta. Ohjelmatiedostoon lis�tty kehys m��ritt�� rajat tiedoston
sis�ll�lle ja mahdollistaa sen sijoittamisen haluttuun kohtaan sivua.
\item[HTML] Hypertext Markup Language, WWW-sivujen sis�ll�n
kuvauksessa k�ytetty koodaus. \\
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.w3.org/pub/WWW/MarkUp/}}
\item[Java] Sunin kehitt�m� ohjelmointikieli ja j�rjestelm�riippumaton
ajoymp�rist�. \\
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.sun.com/java/}}
\item[NITF] News Industry Text Format, toimittajien kehitt�m� ja standardoima
XML-pohjainen uutisartikkelien m��rittelykieli.
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.nitf.org}}
\item[PostScript] Adoben kehitt�m� suosittu sivunkuvauskieli.
Tulostettava sivu voidaan l�hett�� PostScript-kirjoittimelle tiiviin�
PostScript-ohjelmana tilaaviev�n raakadatan sijaan.
\item[TKTL] Helsingin yliopiston tietojenk�sittelytieteen laitos. \\
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.cs.helsinki.fi}}
\item[TYTTI] Tietoty�l�isen ty�asema. Vuosina 2000-2002 k�ynniss�
oleva tutkimusprojekti Helsingin yliopiston tietojenk�sittelytieteen
laitoksella, rahoittajina TEKES sek� viisi
suomalaisyrityst�: Nokia, Alma Media, Sanoma-WSOY, Vaisala ja
Lingsoft. TYTTI-projektin vastuuhenkil� Helena Ahonen-Myka ja
projektip��llikk� Greger Lind�n toimivat JouTo-projektin
asiakkaina. \\
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.cs.helsinki.fi/research/doremi/TYTTI/index.html}}
\item[W3C] World Wide Web Consortium, kansainv�linen yhteisty�elin,
joka koordinoi WWW-tekniikan ja -standardien kehityst�. \\
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.w3.org/pub/WWW/Consortium/}}
\item[WWW] World-Wide Web, Internetiss� toimiva palvelu, joka
mahdollistaa tekstin ja kuvien jakamisen helposti ja edullisesti
verkon lukemattomille k�ytt�jille. WWW:ss� aineisto jaetaan
sivuihin, jotka sijoitetaan WWW-palvelimelle tavallisina tiedostoina
ja hakemistoina.
\item[XML] Extensible Markup Language, W3C:n kehitt�m�
rakenteisten dokumenttien m��rittelykieli. \\
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.w3.org/XML/}}
\item[XSL] Extensible Stylesheet Language, W3C:n kehitt�m�
XML-dokumenttien ulkoasun m��ritykseen tarkoitettu kieli. \\
{\footnotesize Lis�tietoja: {\tt http://www.w3.org/Style/XSL/}}
\end{description}
}

% \subsection{Viitteet}
%
% {\footnotesize T�ss� dokumentissa esiintyv�t l�hteet ja viitteet
% kirjataan t�h�n. Jokaisesta l�hteest� tekij�, teoksen nimi,
% kustantaja, painovuosi. WWW-sivuista riitt�� p�iv�ykseksi
% kk/vvvv (esimerkiksi 01/2001), jollei niiss� ole t�sm�llist� p�iv�m��r��.}

\subsection{Dokumentin rakenne}

T�m� dokumentti m��rittelee ne projektin toiminnot, tapahtumat ja teht�v�t,
joiden avulla voidaan valvoa, ett� projektille asetetut vaatimukset toteutuvat
k�ytett�viss� olevilla resursseilla.

Ensimm�inen luku, Johdanto, esittelee projektin aihepiirin ja tarkoituksen
sek� esittelee tuotteen ja sen toimintaymp�rist�n yleisell� tasolla.
% Lukuun 1.3 on listattu t�ss� dokumentissa k�ytettyj� termej� ja lyhenteit�.

Toisessa luvussa esitell��n projektin tavoitteet sek�
projektin valmistumis- ja keskeytt�miskriteerit.
% Luvussa 2.2 on asiakkaan tavoitteina lueteltu asiakkaan tuotteelta vaatimia ominaisuuksia
% tarkemmin kuin ensimm�isess� luvussa.

Kolmannessa luvussa pohditaan, mit� hy�tyj� tai haittoja projektista tai
tuotteesta on.

Nelj�s luku kertoo, miten projekti on organisoitu ja mit� resursseja
sill� on k�ytett�viss�.

Viides luku kertoo resurssien k�yt�st�. Se sis�lt�� suunnitelman projektin aikataulusta,
osavaiheista, ohjelmiston kokoarvion ja arvion tarvittavasta
ty�m��r�st�. T�m�n vaiheistuksen ja aikataulutuksen pohjalta projektia toteutetaan.

Kuudes luku luettelee menetelmi�, joiden avulla ty�n etenemist�
ja laatua hallitaan.

Seitsem�s luku luettelee toimintaperiaatteita, joita tulee noudattaa,
jotta syntyy tehokkaasti yhten�ist� j�lke� ja jotta projekti pysyy kasassa.

Kahdeksannessa luvussa on lueteltu riskej�, jotka voivat vaarantaa
projektin p��tt�misen ajallaan, arvioitu niiden todenn�k�isyyksi� ja
vakavuuksia ja erityisesti keinoja niiden ennaltaehk�isemiseksi.
\newpage
\section{Projektin tavoitteet ja p��ttyminen (PH)}

T�ss� luvussa esitell��n projektin tavoitteet ja tuotteelta vaaditut
ominaisuudet sek� projektin valmistumis- ja keskeytt�miskriteerit.
Projektin t�rkein tavoite on saada toimiva tuote valmiiksi aikataulussa ja
pyrki� t�ytt�m��n sek� asiakkaan ett� projektiryhm�n omat tavoitteet.

\subsection{Projektiryhm�n tavoitteet}

Projekti on tietojenk�sittelytieteen harjoituskurssi, ja t�lt�
kannalta ryhm�n tavoitteena on oppia ohjelmistotuotannon tekniikoita,
ryhm�ty�skentely�, tavoitteellista projektity�t�, dokumentointia,
saada kurssi suoritettua hyvin
arvosanoin sek� oppia uusia sovellustekniikoita ja apuv�lineiden,
mm. \LaTeX in, k�ytt��, ja hioa vanhoja taitojaan.
Muilta osin ryhm�n tavoitteet vastaavat asiakkaan tavoitteita.

\subsection{Asiakkaan tavoitteet}

Asiakkaan tavoitteena on saada projektimateriaali ajallaan k�ytt��ns�.
Asiakas kaipaa tuotetta,
joka t�ytt�� mahdollisimman monet seuraavaksi
luetelluista ominaisuuksista ja lis�omaisuuksista.
Lis�ominaisuuksia aletaan toteuttaa vain, jos projekti
etenee suunniteltua aikataulua nopeammin.

Tuotteen tulee t�ytt�� seuraavat ominaisuudet:

\begin{itemize}

\item Editorin tulee olla helppok�ytt�inen ja k�ytt�liittym�n englanninkielinen.

\item Ohjelmiston tulee toimia luotettavasti.

\item Kaiken projektimateriaalin tulee olla uudelleenk�ytett�v��.

\item Editorin tulee toimia suosituimmissa selaimissa. N�it� ovat
Microsoft Internet Explorerin ja Netscape Navigatorin versiot 5.0 ja
my�hemm�t.

\item Artikkelityypin voi valita useasta
vaihtoehtoisesta DTD:st�, ja t�m�n pohjalta
editori tarvittaessa varmistaa, ett� artikkeli
noudattaa valittua DTD-rakennem��rittely� ja
ett� mit��n pakollisiksi m��riteltyj� osia ei puutu.
% Artikkelityypin pohjalta
% editori tarvittaessa ohjeistaa k�ytt�j��
% antamaan artikkelille pakolliset osat. N�it� voisivat olla esimerkiksi
% kirjoittajan nimi, artikkelin otsikko, artikkelia luokittelevat
% avainsanat ja kirjoitusp�iv�m��r�.

\item Artikkelin varsinaisen leip�tekstin pit�isi olla helposti
muokattavissa. Esimerkiksi kokonaisen kappaleen voi siirt��
paikasta toiseen.

\item Artikkelin voi tallentaa tiedostoksi NITF-muotoon ja
lukea NITF-\-muo\-dos\-ta.

\item Artikkeliin voi liitt�� XSL-tyylim��rittelyn.

\item Artikkelin voi tulostaa XHTML-muotoon, miss� yhteydess�
siihen voi liitt�� CSS-tyylim��rittelyn.

\end{itemize}

Lis�ominaisuudet:

\begin{itemize}

\item Artikkelin voi tallentaa Oracle 8 -tietokantaan ja
etsi� sek� lukea sen sielt�.
% \item Tulostettaessa artikkeli XHTML-muotoon
% siihen voi liitt�� XSL-tyylim��rittelyn.

\item Artikkeliin voi liitt�� kuvia ja taulukoita.

\item Artikkelin voi tulostaa PostScript-muotoon.

\item DTD:t� noudattamattomankin artikkelin voi tallentaa.

\item Tuotteen mukana tulee useita valmiita
DTD-rakennem��rittelyj� sek� CSS- ja XSL-tyylim��rittelyj�.

\item Usea toimittaja voi ty�st�� samaa artikkelia
yhtaikaisesti.

\end{itemize}

Editorilla ei kuitenkaan voi kirjoittaa CSS- tai XSL-tyylim��rittelyj�
eik� uutisartikkelien DTD-rakennem��rittelyj� eik�
tuotekohtaista ohjetta n�iden tekemiseen erikseen
valmisteta.

\subsection{Projektin keskeytt�minen}

Projekti on k�ynniss� 24.4.2001 asti, jonka j�lkeen se
arvostellaan. Virallisesti projektin voi
keskeytt�� sen vastuuhenkil� tai asiakkaat. Keskeytyminen on
ep�todenn�k�ist�, mutta se voisi tapahtua, jos esimerkiksi puolet
projektiryhm�st� lopettaisi ty�nteon, mutta t�ll�inkin vain jos
projektin asiakkaat tai vastuuhenkil� katsoisivat sen mielekk��ksi.

\subsection{Projektin p��tt�minen}

Projekti pyrit��n p��tt�m��n 24.4.2001.
Jos j�� ylim��r�ist� aikaa, se k�ytet��n hyv�ksi
projektin tavoitteiden saavuttamiseksi.

\newpage
\section{Hy�dyt ja haitat (PH)}

Seuraavassa on lueteltu projektin mahdolliset hy�dyt ja haitat
l�hinn� asiakkaan kannalta.

\subsection{Hy�dyt}

Editori tallentaa artikkeleita suoraan NITF-\-muotoon.
NITF on standardoitu XML-\-pohjainen dokumenttityyppi, joten
NITF-\-doku\-ment\-tien k�sittelyyn voi k�ytt��
XML-\-apu\-v�li\-neit�. Artikkeleia on siis helppo hallita ohjelmallisesti.

Projektiryhm� oppii projektity�skentely� ja
projektimateriaalia voidaan hy�dynt�� seuraavissa projekteissa.

\subsection{Haitat}

K�ytett�ess� editoria internet-palveluna tieto servletin ja
sovelman v�lill� kulkee suojaamattomana. Ohjelmistoa on
turvallisempaa k�ytt�� intranet-palveluna.
Projektin mahdollisesti huonosta lopputuloksesta k�rsisiv�t
jatkoprojektit.

\section{Projektin henkil�st� ja resurssit (PH)}

Seuraavissa kappaleissa kerrotaan projektin sidosryhmist�, henkil�st�st� ja
resursseista.

\subsection{Sidosryhm�t}

Seuraavassa on lyhyesti lueteltu projektin sidosryhm�t.

\subsubsection{Asiakkaat}

Asiakkaat ovat Helsingin yliopiston tietojenk�sittelytieteen laitoksella
ty�skentelevi� tutkijoita ja opettajia.

Helena Ahonen-Myka, FT \\
{\small email: Helena.Ahonen-Myka@cs.helsinki.fi \\}
\\
Greger Lind�n, FT \\
{\small email: Greger.Linden@cs.helsinki.fi \\}

\subsubsection{Uutistoimittajat}

Uutistalojen ammattitoimittajilta ker�t��n
suunnitteluvaiheessa ideoita ja
tietoa vastaavista nykyisin k�yt�ss� olevista ty�v�lineist�.
Uutistoimittajilta ker�tyt ideat esitet��n varsinaisille
asiakkaille kommentoitaviksi.

\subsubsection{Projektin vastuuhenkil�}

Raine Kauppinen \\
{\small email: rkkauppi@cs.helsinki.fi}

\subsection{Projektin henkil�st�}

Projektiryhm� koostuu kuudesta tietojenk�sittelytieteen
p��aineopiskelijasta. Projektiryhm�n toimintaa valvoo ohjaaja.
Erillist� laadunvalvontaryhm�� ei ole, vaan laadunvalvonta
kuuluu ohjaajan teht�viin.
Projektip��llikk�n� toimii jokainen ryhm�l�inen vuorollaan;
teht�v� vaihtuu siirrytt�ess� projektin osavaiheesta toiseen.
Osavaiheen p��llikk� on my�s siihen liittyv�n dokumentin
vastuuhenkil�.

\subsubsection{Projektiryhm�n j�senet}

Petri Hellemaa (PH) \\
{\small email: Petri.Hellemaa@cs.helsinki.fi \\
puh: 040-7476216 \\
taidot: Java, XML, XSLT, CSS \\
vastuualueet: projektisuunnitelman ja loppudokumentin hallinta \\}
\\
Antti Koskinen (AK) \\
{\small email: aokoskin@cs.helsinki.fi \\
puh: 040-5617803 \\
taidot: Java, XML \\
vastuualueet: suunnittelun koordinointi ja suunnitteludokumentin yll�pito,
projektin www-sivujen yll�pito \\}
\\
Lari Laine (LL) \\
{\small email: llaine@cs.helsinki.fi \\
puh: 040-5921979 \\
taidot: Java, XML \\
vastuualueet: vaatimusanalyysin koordinointi,
vaatimusdokumentin yll�pito \\}
\\
\newpage
Jarno Saarto (JS) \\
{\small email: Jarno.Saarto@cs.helsinki.fi \\
puh: 050-5555083 \\
taidot: XML, WWW, ODBC \\
vastuualueet: toteutusvaiheen koordinointi ja toteutusdokumentin yll�pito \\}
\\
Eija Teitto (ET) \\
{\small email: Eija.Teitto@cs.helsinki.fi \\
puh: 09-1884993 (ty�), 09-7733515 (koti) \\
taidot: k�ytt�liittym�t, WWW, Java \\
vastuualueet: k�ytt�liittym�, k�ytt�ohjeen yll�pito \\}
\\
Harri Tuuloskoski (HT) \\
{\small email: Harri.Tuuloskoski@cs.helsinki.fi \\
puh: 050-5286988 \\
taidot: Java, XML, WWW, k�ytt�liittym�t \\
vastuualueet: testauksen koordinointi ja testausdokumentin yll�pito \\}
\\

\subsubsection{Projektiryhm�n ohjaaja}

Kim Viljanen \\
{\small email: Kim.Viljanen@cs.helsinki.fi \\
puh: 040-5414654}

\subsection{Laitteisto, ty�v�lineet ja tilat}

Ohjelmistotuotantoryhm�n k�ytt��n on varattu kaksi ty�asemaa
TKTL:n luokasta A411. Osa ryhm�l�isist� voi tehd� ty�t�
kotona. Projektimateriaalia ker�t��n
ryhm�hakemistoon, miss� sit� pidet��n ajan tasalla.
K�yt�ss� on dokumentaatioon soveltuva \LaTeX 2e-ladontaohjelmisto.
TKTL:n palvelimiin on asennettu Java 1.2.2.

\newpage
\section{Projektin ositus ja vaiheistus (LL, HT)}

T�m� kappale k�y l�pi projektin osituksen ja vaiheistuksen
vesiputousmallin mukaisesti.

\subsection{Vaiheistus (LL)}

Projekti toteutetaan vesiputousmallin mukaisesti seuraavissa vaiheissa:

\begin{description}
\item[1. J�rjestelm�suunnittelu.] Selvitet��n koko j�rjestelm�n teht�v�t ja t�m�n osajoukkona erityisesti ohjelmistoon liittyv�t teht�v�t. Tulos
liitet��n osaksi vaatimusdokumenttia. 
\item[2. Vaatimusanalyysi.] Selvitet��n ohjelmistoon liittyv�t vaatimukset. L�ydetyt vaatimukset dokumentoidaan
asiakkaalle vaatimusdokumentiksi. 
\item[3. Suunnittelu.] Suunnitellaan tietorakenteet, arkkitehtuuri, k�ytt�liittym�, ja algoritmiset yksityiskohdat. Tulos dokumentoidaan
suunnitteludokumentiksi. 
\item[4. Toteutus.] Suunnitelma k��nnet��n koneen ymm�rt�m�lle kielelle. Jos edelliset vaiheet on tehty hyvin, t�m� vaihe on lyhyt ja mekaaninen. Tulos dokumentoidaan
toteutusdokumentiksi. 
\item[5. Testaus.] Toteutettu ohjelmisto testataan suorittamalla ohjelmaa. Virheet korjataan ja dokumentoidaan
testausdokumentiksi.
\end{description}

\subsection{Ty�m��r�arviot (LL)}

Ryhm� tekee viikossa ty�t� keskim��rin 90 tuntia, joka saattaa jakautua ajankohdasta
riippuen ep�tasaisesti ryhm�n j�senten kesken.
Projekti voidaan jakaa viiteen selke��n vaiheeseen, n�m� vaiheet ovat projektisuunnitelma, vaatimusanalyysi, suunnittelu, toteutus ja testaus.
Ty�m��r� jakautuu vaiheiden kesken taulukon 5.4.1 mukaisesti.
% seuraavasti: projektisuunnitelma 10% eli noin 300 tuntia, vaatimusanalyysi 20% eli noin 280 tuntia, suunnittelu 22% eli noin 300 tuntia, toteutus 23% eli 320 tuntia, testaus ja viimeistely 25% eli 350 tuntia.

\subsection{Ohjelmiston kokoarvio (LL)}

Tuloksena saatava ohjelmisto voidaan jakaa muutamaan osaan arvion laatimiseksi. 
Suurimmat kokonaisuudet ovat XML-dokumentin siirt�minen editoriin, dokumentin muokkaaminen editorissa ja dokumentin tallentaminen.
N�m� taas voidaan jakaa pienempiin osakokonaisuuksiin siten, ett� j�sent�j� muodostaa yhden osan vaatien noin 500 rivi� koodia. Toisen osan muodostaa dokumentin oikeaksi tarkistaminen, 
joka vie my�s noin 500 rivi� koodia. Dokumentin tulostus vie noin 300 rivi� koodia ja tallennus vie my�s noin 300 rivi�. Varsinainen editori vie noin 1000 rivi� koodia.
Ohjelmiston kooksi saadaan n�in yhteens� noin 2600 rivi� koodia, mik� vastaa
noin 430 ohjelmakoodirivi� henkil�� kohti.

\subsection{Projektin aikataulu (HT)}

Projektin aikataulu on suunniteltu k�ytett�v�n projektimallin, 
vesiputousmallin perusteella. Projektin kokeiluluontoisuuden ja edellisten
projektiryhmien kokemusten perusteella aikatauluun on tehty seuraavanlaisia
muutoksia: 

\begin{itemize}
\item Vaatimusanalyysia ja suunnittelua tehd��n limitt�in
\item Toteutus-vaiheen kestoa on pidennetty ehdotetusta
\item K�ytt�ohjeen teko on liitetty sateenvarjotoimiin
\end{itemize}

Aikalaskelmat on saatu arvioimalla jokaisen vaiheen ja sen alivaiheiden vaatima
suhteellinen aika, ja siit� on koostettu taulukossa 5.4.1 saatu aika-arvio.

\subsubsection{Vaiheiden aikataulu}

Taulukossa {\tt 5.4.1} kuvataan Jouto-projektin eri vaiheiden aikataulua, kestoa ja
arvioitua ty�m��r�� vaiheittain. Sarakkeessa {\tt Vaihe} listataan projektin 
eri vaiheiden nimet. Sarakkeessa {\tt Aikataulu} ovat jokaisen vaiheen 
alku- ja lopetusp�iv�m��r�t. Sarakkeessa {\tt Kesto } on jokaisen projektin vaiheen
kesto p�ivin�, joista suluissa oleva numero tarkoittaa arkip�ivien m��r��. 
Sarakkeessa {\tt Arvioitu ty�m��r�} n�hd��n t�m�nhetkinen arvio kyseiseen vaiheen
ty�m��r�st� prosentuaalisesti koko ty�m��r�st� sek� miesty�tunteina.
\\

\begin{tabular}{|l||l||l||l|}
\hline

\bf Vaihe & \bf Aikataulu & \bf Kesto & \bf Arvioitu ty�m��r�	\\
%% --------------------------------------------------------------------------------- %%
\hline

Projektissuunnitelma &	16.1. - 26.1	&	11 (9) &	10 \%  = 125h \\
Vaatimusanalyysi &	23.1. - 13.2 &		22 (15) &	19 \% = 236h \\
Suunnittelu &		2.2.  - 6.3. &		34 (23) &	23 \% = 288h \\
Toteutus	 &	2.3.  - 27.3. &		26 (18) &	24 \% = 300h \\
Testaus		 &	27.3. - 13.4.	 &	13 (8) &	15 \% = 188h \\
K�ytt�ohje	 &	9.2.  - 17.4.	 &	68 (44) &	6 \%  = 76h \\
Loppudemo	 &	9.4.  - 20.4.	 &	12 (8) &	1 \%  = 12h \\
Loppuraportti	 &	17.4. - 24.4.	 &	8  (6) &	2 \%  = 24h \\
\hline
& & Yhteens� &	100 \% =  1250 \\
\hline
\end{tabular}


{\hspace{7.0cm} {\footnotesize Taulukko {\tt 5.4.1} Vaiheiden aikataulu.}} \\

%% \subsubsection{Aikataulu graafisesti}
%% Ei ole mit��n, ei ole ... kun olisi edes softaa! %%
% \begin{figure} [htb]
% \vspace*{15.0cm}
% \caption{Jouto-projektin aikataulu}
% \end{figure}

\newpage
\subsubsection{Aikataulu viikottain}

{\bf Viikko 4}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

22.1 (MA) \>	Projektisuunnitelman tarkastelu ryhm�n kesken \\
23.1 (TI) \>	Projektisuunnitelman katselmus asiakkaiden \\ 
	\>	ja ryhm�n kesken \\
23.1 (TI) \>	Vaatimusanalyysin suunnittelun aloitus uuden \\
	\>	projektip��llik�n johdolla \\
26.1 (PE) \>	Vaatimusten tarkistaminen asiakkaiden kanssa. \\
	 \>	Projektin seurantakokous \\
\end{tabbing}


{\bf Viikko 5}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

30.1 (TI) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
2.2  (PE) \>	Vaatimusanalyysin ensimm�inen katselmus \\
2.2  (PE) \>	Suunnitteludokumentin teko alkaa vaiheen \\ 
	\>	projektip��llik�n johdolla \\
2.2  (PE) \>	Testaussuunnitelman teko alkaa vaiheen \\ 
	\>	projektip��llik�n johdolla. \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 6}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

6.2 (TI) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
9.2 (PE) \>	Vaatimusanalyysin toinen katselmus \\
9.2 (PE) \>	K�ytt�ohjeen tekeminen alkaa vaiheen \\ 
	\>	projektip��llik�n johdolla. \\
	\>      Projektin seurantakokous. \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 7} 
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

13.2 (TI) \>	Vaatimusanalyysin j��dytyskokous \\
16.2 (PE) \>	Suunnitteludokumentin ensimm�inen katselmus \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 8}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

20.2 (TI) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
23.2 (PE) \>	Projektin seurantakokous \\
\end{tabbing}

\newpage

{\bf Viikko 9 }
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

27.2 (TI) \>	Suunnitteludokumentin toinen katselmus. \\
2.3  (PE) \>	Testaussuunnitelman katselmointi \\
2.3  (PE) \>	Alustava toteutusvaihe alkaa alkaa vaiheen \\
	  \>	projektip��llik�n johdolla \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 10}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

6.3 (TI) \>	Suunnitteludokumentin j��dytyskokous \\
6.3 (TI) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
9.3 (PE) \>	Toteutusvaiheen alkaa kokonaisuudessan \\
9.3 (PE) \>	Projektin seurantakokous \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 11}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

13.3 (TI) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
16.3 (PE) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
16.3 (PE) \>	Toteutusvaiheen seurantakokous \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 12}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

20.3 (TI) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
23.3 (PE) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
23.3 (PE) \>	Toteutusvaiheen seurantakokous \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 13}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

27.3 (TI) \>	Koodinkatselmus \\
27.3 (TI) \>	Testaussuunnitelman j��dytys. \\
27.3 (TI) \>	Testauksen aloitus vaiheen projektip��llik�n \\
 	  \>	johdolla \\
30.3 (PE) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
30.3 (PE) \>	Projektin seurantakokous \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 14}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

3.4 (TI) \>	K�ytt�ohjeen katselmointi \\
6.4 (PE) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 15}
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

10.4 (TI) \>	Ryhm�tapaaminen ohjaajan kanssa \\
10.4 (TI) \>	Loppudemoon valmistautuminen alkaa \\
12.4 (TO) \>	Testauksen katselmus \\
12.4 (TO) \>	Projektin seurantakokous \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 16} 
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill

17.4 (TI) \>	K�ytt�ohjeen j��dytyspalaveri \\
20.4 (PE) \>	Loppudemo asiakkaille \\
\end{tabbing}

{\bf Viikko 17 }
\begin{tabbing}
mmmmmmmmm\= \kill 

23.4 (MA) \>	Projektin loppukatselmus \\
24.4 (TI) \>	Ty�n palatus ohjaajalle \\
\end{tabbing}

\newpage

\section{Projektin seuranta ja ohjaus (JS)}

Projektin etenemisenseuranta ja -ohjaus hoidetaan yhteisiss�
palavereissa, jotka voidaan jakaa {\it sis�isiin, ulkoisiin} ja
{\it muihin} tapaamisiin. Projektin eteneminen aikataulussa
varmistetaan aika-ajoin, ja mik�li lipsumista aikataulussa on
tapahtunut, p��tet��n jatkosta. Teksti on suurelta osin lainattu
Juha Tainan kirjoittamasta projektiohjeesta.

\subsection{Ryhm�n sis�inen}

Projektiryhm� kokoontuu s��nn�llisesti kaksi kertaa viikossa
kahden tunnin ajaksi niin, ett� my�s ryhm�nohjaaja on paikalla.
T�m�n lis�ksi ryhm� pit�� sis�isi� palavereja tarpeen mukaan noin
kaksi kertaa viikossa. Sis�isist� palavereista kirjoitetaan
kokousmuistioita.

Ennen kokousta edellisen kokouksen sihteeri laatii esityslistan ja
l�hett�� sen s�hk�postitse muille ryhm�n j�senille, jotka
puolestaan voivat l�hett�� siihen lis�yksi�. Kokouksen sihteeri
laatii p�yt�kirjan ja l�hett�� sen s�hk�postitse muille
ryhm�l�isille tarkistettavaksi. Kokouksessa tarkastetaan edellisen
kokouksen p�yt�kirja.

S��nn�llisiss� palavereissa k�yd��n l�pi tulevaa toimintaa,
viimeistell��n ja j��dytet��n dokumentit ja p��tet��n projektin
kannalta oleellisista asioista. Projektity�h�n liittyy
kolmentyyppisi� kokouksia:

{\it Suunnittelu- ja ideointipalavereissa} suunnitellaan ryhm�n
yhteisty�n� tuotteen jotakin osaa, sen valmistamista tai
dokumentointia niin pitk�lle, ett� teht�v� voidaan antaa joillekin
ryhm�n j�senille suoritettavaksi. Palaveriin voi liitty� my�s
k�sitelt�v��n aiheeseen liittyvi� esitelmi� tai tehtyjen
esiselvitysten raportointia. T�llaiset ep�muodolliset palaverit
saattavat kest�� jopa koko ryhm�n yhteisen kokoontumisajan.

{\it Seurantakokouksissa} tarkistetaan projektin eteneminen
vertaamalla sit� projektisuunnitelmaan. Kokouksella on
puheenjohtaja, sihteeri ja ennalta sovittu esityslista. Sihteeri
pit�� kokouksesta p�yt�kirjaa. Puheenjohtajan tarkastamat ja
allekirjoittamat p�yt�kirjat jaetaan kaikille ryhm�n j�senille ja
ohjaajalle. Ne k�yd��n l�pi aina seuraavassa seurantakokouksessa.
Projektip��llikk� toimii puheenjohtajana ja sihteerin teht�v� on
kiert�v�. Seurantakokoukset ovat lyhyit� ja ytimekk�it� (enint��n
1,5 tuntia) ja niit� pidet��n joka toinen viikko.

{\it FTR-kokouksissa (Formal Technical Reviews)} tarkistetaan
systemaattisella tavalla jonkin ohjelmistotuotteen tai sit�
kuvaavan dokumentin laatu. Kaikki osanottajat perehtyv�t
kohteeseen tarkasti ennen tarkastustilaisuutta.
Tarkastustilaisuuteen nimet��n etuk�teen puheenjohtaja (ryhm�n
ohjaaja), sihteeri, asiantuntija (tarkastettavan tuotteen tekij�)
ja alustaja (eri henkil� kuin asiantuntija). Ryhm� k�y alustajan
ohjaamana l�pi tarkastettavan tuotteen etsien siit� mahdollisia
virheit�, jotka sihteeri kirjaa tarkastusp�yt�kirjaan.
Asiantuntija selitt�� mahdolliset tekniset yksityiskohdat, joista
muu tarkastusryhm� ei saa selv��. Tarkastaminen on keskittynytt�
ty�skentely�, jonka kestoksi suositellaan noin tuntia. L�ydettyj�
virheit� ei korjata tarkastustilaisuudessa, vaan tarkastetun
tuotteen tekij� tekee tarvittavat korjaukset sen j�lkeen ja
hyv�ksytt�� korjauksensa puheenjohtajalla (so. ryhm�n ohjaajalla).

\subsection{Ulkopuolinen}

Ryhm� tapaa asiakasta ja vastuuhenkil�it� tarvittaessa kysy�kseen
tarkennusta teht�v��n ja hyv�ksytt��kseen toteutettuja ohjelman
osia.

Ty�n luonteen vuoksi on olennaista, ett� tuotteen loppuk�ytt�jien,
muun muassa toimittajien, todellisista tarpeista otetaan tarkkaan
selv��. T�m�n vuoksi ryhm�ll� on my�s muita ep�virallisia
tapaamisia, joihin ei yleens� osallistu koko ryhm�. N�m�
tapaamiset muodostavat pienen, mutta t�rke�n osan projektin
suunnittelusta.

Projektin laadunvalvonnan toteuttaa ohjaaja, joten erillisi�
tapaamisia laadunvalvontaryhm�n kanssa ei tarvita.

\subsection{Muuta}

Jokainen ryhm�n j�sen pit�� kirjaa p�ivitt�isest� ty�skentelyst��n
projektin hyv�ksi. Ty�p�iv�kirjoihin kirjataan, kuinka paljon
mihinkin teht�v��n on aikaa k�ytetty. Henkil�kohtaiset
ty�p�iv�kirjat ja niiden projektikohtainen yhteenveto liitet��n
loppuraporttiin. Projekti k�ytt�� yhten�ist� ty�p�iv�kirjamallia.
Ty�p�iv�kirjan rivilt� pit�� selvit� tehdyn ty�n p�iv�,
ty�teht�v�, k�ytetty aika ja projektin ty�vaiheen koodi. Sopiva
koodaus on esim. PS, VA, S, TO, TE, VI (Projektisuunnitelma,
Vaatimusanalyysi, Suunnittelu, Toteutus, Testaus, Viimeistely).

Projektimateriaalia s�ilytet��n kansiossa TKTL:n huoneessa D328
kaapissa 11. Dokumenttivastaavat pit�v�t huolta siit�, ett�
materiaali pysyy ajan tasalla.

\section{Toimintaperiaatteet ja k�ytetyt standardit (PH)}

Seuraavassa lueteltuja k�yt�nt�j� tulee noudattaa, jotta
projektin lopputulos syntyisi hallitusti ja yhtenev�iseksi.
J�rjestelm�llisyydell� haetaan my�s tehokkuutta.
Jos seuraavista k�yt�nn�ist� poiketaan, siit� tulee ilmoittaa
s�hk�postitse kaikille projektiryhm�l�isille.

\subsection{Dokumentit}

Dokumentit kirjoitetaan suomen kielell� \LaTeX -tiedostoiksi,
k�ytt�en pohjana mallitiedostoa \\
{\small \tt ~~~/home/group/jouto/public\_html/dokumentit/malli.tex} \\
TKTL:n levypalvelimella. \LaTeX -dokumentteihin upotettavien kuvien
tulee teknisist� syist� olla EPS-muotoisia.

Dokumentin nimi muodostetaan projektin ty�vaiheen koodista ja
.tex-\-taka\-liit\-tees\-t�. Dokumentteja s�ilytet��n ryhm�hakemistossa
sek� \LaTeX -muodossa ett� k��nnettyin� PostScript-muotoon.
Esimerkiksi t�m� dokumentti l�ytyy
tiedostoina \\
{\small \tt ~~~/home/group/jouto/public\_html/dokumentit/ps.tex} ja \\
{\small \tt ~~~/home/group/jouto/public\_html/dokumentit/ps.ps}.

Projektissa tuotetaan t�m�n dokumentin lis�ksi
vaatimusdokumentti,
suunnitteludokumentti,
k�ytt�liittym�suunnitelma,
toteutussuunnitelma, testaussuunnitelma, k�ytt�ohje ja
loppuraportti.

Paperiversioiden lis�ksi kaikki materiaali julkaistaan projektiryhm�n kotisivulla.
Dokumentteja ei s�ilytet� CVS-versionhallintaj�rjestelm�ss�.
Dokumentointi tehd��n sek� projektiryhm�n ett� asiakkaiden tarpeita vastaaviksi.
Suunnittelussa k�ytet��n UML-kuvauskielt�.

\subsection{Ohjelmointi}

% Java-k��nt�j�n versio Linux-ymp�rist�ss� on 1.2.2.
Ohjelmoinnissa noudatetaan Sun Microsystemsin Java Coding Conventions -stan\-dar\-dia,
joka on julkaistu osoitteessa \\
{\small \tt ~~~http://java.sun.com/docs/codeconv/index.html}. \\
Kommentointi ja nime�minen tapahtuu englanniksi.
Koodi my�s kommentoidaan siten, ett� siit� voidaan tuottaa
Java-dokumentti. Ohjelmointiperiaatteiden noudattamista valvoo toteutusvaiheen
projektip��llikk�.

\section{Riskienhallintasuunnitelma (ET)}

Riskisuunnitelma pyrkii tunnistamaan ja erittelem��n projektin mahdolliset riskit 
ja mahdollisimman tehokkaasti eliminoimaan n�m�. Projektisuunnitelmassa riskej� 
l�hinn� tunnistetaan, vaatimusanalyysivaiheessa paneudutaan tarkemmin riskeihin ja niiden hallintaan.

\subsection{Riskien jaottelu}

Riskit voidaan jaotella viiteen p��ryhm��n: asiakkaasta johtuva riski,
prosessimalliin liittyv�t riski, k�ytetyst� teknologiasta johtuvat riskit,
kehitysymp�rist�st� johtuvat riskit ja henkil�st�riski.

T�ss� projektissa asiakkaasta johtuvia riskej� (Customer Related Risks,
CR) ei ole mik�li vaatimusanalyysi tehd��n riitt�v�n perusteellisesti, toisin sanoen
kartoitetaan asiakkaan tarpeet hyvin.

Lineaariseen malliin eli vesiputousmalliin liittyy omia prosessimallin riskej� (Pro\-cess Risk, P). Kokematon
projektiryhm� t�rm�nnee tilanteisiin, joissa vaatimusanalyysivaiheessa ei ole pystytty kartoittamaan
asiakkaan tarpeita riitt�v�n kattavasti, asiakkaalle ei ole esitett�viss� ennen testausvaihetta mit��n konkreettista
prototyyppi� tai versiota ohjelmistosta.

Lineaarisessa mallissa edet��n vaiheesta vaiheeseen, t�ll�in jokaisen vaiheen tulee olla kokonaan suoritettu ennen kuin
edet��n seuraavaan vaiheeseen. Muutoksien tekeminen on vaikeaa, sill� t�ll�in joudutaan k�ym��n asiat uudelleen l�pi
vaihe vaiheelta. Mallin ominaisuuksien vuoksi onnistumisen edellytykset painottuvat hyvin suoritettuun
vaatimusanalyysiin ja hyvin laadittuun suunnitteludokumenttiin.

K�ytetyst� teknologiasta johtuvia riskej� (Technology Risks, T) ovat ty�kalujen
outous ja riitt�m�tt�m�t tiedot k�yt�ss� olevista mahdollisista ty�kaluista.

Kehitysymp�rist�st� johtuvat riskit (Development Enviroment Risks, DE) kohdistuvat
ohjeiden puuteeseen ja siihen, ett� kehitysymp�rist�� ja sen ty�kaluja ei tunneta.

Henkil�st�riski (Staff Size ans Experience Risks, SSE) on t�m�n projektin suurin kysymysmerkki. Koulutus ja ajank�ytt�
lienev�t suurimmat ongelmat.

\subsection{Mahdollisia riskej�}

Riskien tunnistaminen auttaa v�ltt�m��n riskej� ja helpottaa niiden hallitsemista silloin kun ne tapahtuvat. Vaatimusanalyysivaiheessa n�ille riskeille m��ritet��n
todenn�k�isyys ja lopullinen hoitotapa ja riitt�m�tt�m�sti kuvattujen riskien sanallista selityst� t�ydennet��n.

\begin{itemize}

\item Asiakas muuttaa vaatimuksia kesken projektin (CR): J�lkik�teen tuleville vaatimuksille ei ole tarvetta mik�li
vaatimusanalyysi tehd��n riitt�v�n hyvin.

\item Asiakas vaatii lis�� ominaisuuksia valmiiseen tuotteeseen (CR): Mik�li asiakas vaatii lis�ominaisuuksia
ne toteutetaan seuraavan projekteissa.

\item Dokumenttien yhten�isyyden on hallinta vaikeaa (P): Luodaan kunnon malli dokumenttien pohjaksi, jolloin yhten�isyys on
jollakin tasolla saavutettavissa. Tekstin sis�ll�n ja kirjoitustavan yhten�isyys on  vaikeammin hallittavissa, kun monta
henkil�� kirjoittaa samaa dokumenttia.

\item Projektin koko on liian suuri (P): Lyhyen toteutusaikataulun puitteissa ohjelmakoodin m��r� ei saa ylitt�� alussa
asetettuja kokotietoja  Projektin kokoon voidaan vaikuttaa joko hy�dynt�m�ll� jo aikaisemmin toteutettuja palikoita tai
j�tt�m�ll� toteuttamatta jokin ei-kriittinen ominaisuus.

\item Joudutaan palaamaan takaisin edelliseen vaiheeseen (P). Koska vesiputousmallissa muutoksien tekeminen on hankalaa,
tulee muutoksien tekemisen olla perusteltua.

\item K�ytetyiss� teknologioissa on teknisi� toteutusvaikeuksia (T).

\item K�ytet��n monimutkaista ohjelmistorakennetta (T).

\item Laitteistossa tai ohjelmistossa on toimintavirheit� tai toimimattomuutta (T).

\item Ohjelmistot eiv�t ole riitt�v�n hyvi� toteutettavaan ty�h�n (DE).

\item Joitain t�rkeit� ty�kaluja ei ole k�ytett�viss� (DE).

\item Ohjeistus ja vinkit puuttuvat tai ovat liian v�h�isi� (DE). T�ll�in analysointi, suunnittelu ja testaus on suoritettu ja
tuotteen laatu on konseptin mukainen. Kaikki ovat hyv�ksyneet eri osavaiheet. Vaikka edell� olevin keinoin projekti on
varmistettu, tavoitteita ei pystyt� saavuttamaan.

\item Henkil�ill� ei tarvittavaa tuntemusta tekniikasta tai ohjelmistosta (SSE).

\item Projektip��llikk� sairastuu tai on poissa (SSE). Aakkosj�rjestyksess� edellinen, toisin sanoen edellisess� vaiheessa
projektip��llikk�n� ollut, on varaprojektip��llikk�.

\item Projektip��llik�n kierr�tys ep�onnistuu (SSE). Mik�li kiert�v�n projektip��llik�n j�rjestely ei ole
toimiva, valitaan yksi projektin henkil�ist� vapaaehtoisperiaattein projektip��llik�ksi.

\item Ty�ntekij� sairastuu tai on poissa (SSE). Jokaisella osaprojektilla on ainakin
kaksi vastuullista henkil��. T�ll�in ty�ntekij�n sairastuminen tai poissaolo ei ole 
este sek� osaprojektin ett� p��projektin toteutukselle.

\item Ryhm�l�inen l�htee ty�ryhm�st� kokonaan (SSE). Kartoitetaan ryhm�st� l�hteneen
henkil�n ty�alue, tehd��n uusi ty�njako ja jaetaan vastuualueet uudelleen. 

\end{itemize}

\subsection{Riskien ennakointi}

Tarkoitus ei ole varautua jokaiseen riskiin vaan tunnistaa pahimmat riskit ja
varautua niihin etuk�teen. Vaatimusanalyysivaiheessa jokainen riskitekij� mitoitetaan ja m��ritet��n sen todenn�k�isyys. Jos sek� riskin vaikutus
ett� todenn�k�isyys ovat merkitt�v�t jollakin riskill�, selvitet��n mahdollisuudet sen pienent�miseen, valvontaan ja hallintaan.  Samalla t�ydennet��n riskiluetteloa.

Mitoituksessa k�ytet��n luokittelua katastrofaalinen, kriittinen, marginaalinen ja mit�t�n. Valvonta koostuu siit�
kuinka valvotaan, mill� tarkkuudella valvotaan ja kuka valvoo. Hallinta selvitt�� mit� tehd��n riskitilanteessa,
kuka tekee ja kuka p��tt��.

% \section{Asennussuunnitelma}

% \section{K�ytt��nottosuunnitelma}
% {\footnotesize Mik�li toimitettava j�rjestelm� on laaja tai sis�lt��
% useita osia, on syyt� mietti� etuk�teen miten ja miss�
% j�rjestyksess� osat otetaan k�ytt��n. }

\end{document}
