KOULUTUSOHJELMIEN KARTOITUS
Raportointiohje yliopistoille

Raportin etusivu

Raportin etusivulle kirjataan seuraavat tiedot:
		Korkeakoulun nimi
		Koulutusohjelman nimi
		Koulutusohjelman yhdyshenkilö ja hänen yhteystietonsa

1. Korkeakoulun organisaatio

	Selvitetään lyhyesti (maks. 1/2 sivua) korkeakoulun organisaatio sekä koulutusohjelman sijoittuminen organisaatioon. Missä korkeakoulun yksikössä ja millä nimenomaisella paikkakunnalla koulutusohjelma sijaitsee?
Raporttiin voi halutessaan liittää organisaatiokaavion selventämään sanallista esitystä.

2. Koulutusohjelman historia

Kuvataan lyhyesti ohjelman historia (aloite, ajankohta, etenemisen vaiheet, ym.), maks. 1/2 sivua.

3. Koulutusohjelman toiminta-ajatus sekä strategiset tavoitteet

	Selvitetään lyhyesti ( maks. 1/2 sivua) koulutusohjelman toiminta-ajatus sekä päätavoitteet.

4. Koulutusohjelman sisältö

	Selvitetään koulutusohjelman rakenne ja sisältö, maks. 1 sivu. Mihin seuraavista tietoteollisuuden osa-alueista koulutusohjelma on selkeimmin painottunut: sähkötekniikka, tietotekniikka, elektroniikka, tietoliikennetekniikka, tietojenkäsittely? Miten koulutusohjelmalle asetetut tavoitteet näkyvät koulutusohjelman sisällössä? Miten koulutusohjelma erottuu muista saman alan koulutusohjelmista? 

Oheisessa taulukossa 2 ilmoitetaan koulutusohjelmien eri suuntautumisvaihtoehdot sekä kerätään tietoa opiskelijoiden jakaantumisesta eri suuntautumisvaihtoehtoihin vuoden 1998 aikana (kts. kohta 7. Opiskelijat)
	
	Raportin liitteenä toimitetaan koulutusohjelman opetusohjelmat tai opetussuunnitelmat.

5. Koulutusohjelman opetushenkilöstö

	Annetaan selvitys koulutusohjelman opetuksesta vastaavan henkilöstön (koulutusohjelman henkilöstö, osaston tai laitoksen henkilöstö tai jonkun muun yksikön henkilöstö) määrästä 01.01.1999, koulutustaustasta sekä työelämä- ja tutkimuskokemuksesta. Tiedot kootaan oheiseen taulukkoon 1. 

Opetushenkilöstön laskentaperusteena oleva vaihtoehto (koulutusohjelman henkilöstö, osaston henkilöstö, laitoksen henkilöstö tai jokin muu) tulee tässä kohdin ilmoittaa.

Tutkimuskokemukseen lasketaan missä tahansa organisaatiossa tehty tutkimustyö silloin, kun työ on pääsääntöisesti keskittynyt nimenomaan tutkimukseen. Ulkopuolisella työkokemuksella tarkoitetaan elinkeinoelämän palveluksessa karttunutta kokemusta.

6. Opiskelijat

	Selvitetään koulutusohjelman aloituspaikkamäärät vuosina 1994-1999 sekä kuinka monta ilmoitetuista aloituspaikoista on perustettu Opetusministeriön käynnistämän tietoteollisuuden lisätoimenpideohjelman (1998-2002) avulla. Oheiseen taulukkoon 2 kerätään myös tieto koulutusohjelman kokonaisopiskelijamäärästä vuonna 1998 sekä ilmoitetaan kutakin koulutusohjelman suuntautumisvaihtoehtoa opiskelleiden suhteellinen osuus (%) koko koulutusohjelman kyseisen vuoden opiskelijamäärästä. Muuntokoulutukseen ei tässä lasketa rakennerahastohankkein toteutettavaa muuntokoulutusta.

Lisäksi selvitetään opiskelijoiden hakeutuminen ja valinta koulutusohjelmaan sekä aloittaneiden koulutustausta vuosien 1994-1998 aikana samoin kuin koulutusohjelmasta valmistuneet vuonna 1998. Samoin selvitetään tiedekunnan/koulutusohjelman asettamat maksimipistemäärät (todistuksen ja valintakokeen yhteispisteet ja/tai valintakoepisteet) koulutusohjelmaan hakeutuville sekä hakeutuneiden vähimmäispistemäärä, jolla vielä on tullut hyväksytyksi koulutusohjelmaan. Mikäli koulutusohjelmaan hakijoille ei ole valintakoetta, yhteispisteiden kohtaan kirjataan peruskoulutuksen mukaan määräytyvät pisteet. Hakijoita, hyväksyttyjä ja valmistuneita koskevat tiedot ilmoitetaan ainoastaan perustutkintoa (FK, FM) suorittamaan hakeneista sekä valmistuneiden osalta myös jatkotutkinnon (lisensiaatit, tohtorit) suorittaneista. Perustutkinnon ja jatkotutkinnon suorittaneiden keski-ikä ilmoitetaan myös. Tiedot oheiseen taulukkoon 2.	

Opiskelijoiden valmistumisen osalta selvitetään myös valmistuneiden mediaani, eli missä ajassa keskimäärin koulutusohjelman aloittaneista puolet on suorittanut perustutkinnon. Arvioidaan koulutusohjelman keskeyttäneiden osuus vuosikurssin aloittaneista sekä keskeyttämisen syitä. Koulutusohjelman keskeyttänyt on joko lopettanut kokonaan opiskelunsa, siirtynyt toiseen koulutusohjelmaan, siirtynyt toiseen korkeakouluun tai siirtynyt työelämään ja viimeisestä suorituksesta koulutusohjelmassa on kulunut yli kolme vuotta. 

Työllistymisen osalta ilmoitetaan koulutusohjelman aktiivisuus opiskelijoiden työllistymisen seuraamisessa. Mikäli koulutusohjelma seuraa systemaattisesti valmistuvien työllistymistä, niin kuinka paljon valmistuneista jää alan yrityksiin tai alan tutkijoiksi tai opettajiksi ja kuinka paljon menee muille aloille. (Tämä ja edellinen kappale: kirjallinen selvitys, maks. 1/2 sivua)

7. Opetuksen kehittäminen

	Annetaan lyhyt selvitys (maks 1/2 sivua) merkittävistä opetuksessa ja opetusmenetelmissä tehdyistä uudistuksista ja muutoksista viimeisten vuosien aikana.

8. Tutkimus- ja kehitysyhteistyö sekä työelämäsuhteet

	Kuvataan lyhyesti (maks. 1/2 sivua) koulutusohjelman ja työelämän välistä tutkimusyhteistyötä, muita yhteistyömuotoja sekä koulutusohjelman osallistumista muihin, kuin työelämän rahoittamiin tutkimushankkeisiin. Mikäli koulutusohjelmalla on elinkeinoelämän edustajista koottu neuvottelukunta, yhteistyöraati, tms., tulisi se mainita.

	Selvitetään, kuinka monta yritysyhteistyökumppania koulutusohjelmalla on ollut vuosina 1995, 1996 ja 1997, mikä on ollut maksullisen palvelutoiminnan määrä (1000mk) sekä osuus (%) koko koulutusohjelman rahoituksesta (esim. yritysten tutkimus- ja kehitystoimeksiannot) samoin kuin tutkimus- ja kehitysyhteistyörahoituksen määrä ja osuus (esim. TEKES ja Suomen Akatemia). Mikäli koulutusohjelmalla ei ole omaa tuotto/kustannusseurantaa, annetaan arvio kysytyistä luvuista. Raportista tulee ilmetä, mikäli annetut luvut perustuvat arvioon. Yritysyhteistyökumppaneiksi ei lasketa tässä niitä yrityksiä, joissa koulutusohjelman opiskelijoita on ollut ainoastaan harjoittelemassa tai joihin opiskelijat ovat tehneet opinnäytetöitään. Tiedot kerätään oheiseen taulukkoon 2.

	Lisäksi ilmoitetaan, kuinka suuri osuus (%) koulutusohjelmassa vuonna 1998 tehdyistä opinnäytetöistä on tehty yrityksille. Samoin selvitetään, kuinka suuri osuus (%) koulutusohjelman opetuksesta vuonna 1998 on hoidettu työelämässä toimivien asiantuntijoiden voimin sekä mikä on ollut koulutusohjelman alaan liittyvän maksullisen koulutustarjonnan kokonaismäärä vuonna 1998 (h ja 1000mk). Tiedot oheiseen taulukkoon 2.

9. Yhteistyö kotimaisten korkeakoulujen ja oppilaitosten kanssa

Kuvataan lyhyesti (maks. 1/2 sivua) koulutusohjelman/osaston/laitoksen yhteistyöhankkeita muiden korkeakoulujen tai oppilaitosten kanssa. Tässä kohdin keskitytään ainoastaan tietoteollisuuden alaan liittyviin yhteistyöhankkeisiin.

10. Kansainvälinen yhteistyö

	Kuvataan lyhyesti (maks. 1/2 sivua) koulutusohjelman kansainvälisiä yhteistyömuotoja.

Selvitetään, kuinka monta henkilöä on vuoden 1998 aikana osallistunut opettaja- tai opiskelijavaihtoon (koulutusohjelmasta/laitokselta ulkomaille lähteneet ja koulutusohjelmaan/laitokselle ulkomailta tulleet). Vuoden 1998 aikana yli lukukauden vaihto-opiskelijana ollut tarkoittaa myös niitä opiskelijoita, jotka ovat aloittaneet vaihto-opiskelunsa jo vuonna 1997 ja lopettaneet vuonna 1998 sekä niitä, jotka ovat aloittaneet vuonna 1998 ja lopettavat vuonna 1999. Ulkomaisiksi opiskelijoiksi tässä opiskelijavaihdossa ei lasketa niitä opiskelijoita, jotka suorittavat koko tutkintonsa kyseisessä koulutusohjelmassa (esim. vieraskieliset koulutusohjelmat). Mikäli opiskelijoiden harjoittelusta koulutusohjelma/osastotasolla ei ole rekisteriä, tulee siitä mainita. Opettajavaihdolla tarkoitetaan sekä vaihto-ohjelmien puitteissa että muuten liikkuvia. Tiedot kerätään oheiseen taulukkoon 1. Lisätietoja-sarakkeeseen kirjataan, koskevatko luvut koulutusohjelmaa vaiko laitosta.

	Lisäksi selvitetään koulutusohjelman osallistuminen kansainvälisiin tutkimusprojekteihin henkilötyövuosina sekä koulutusohjelman/osaston/laitoksen harjoittama ulkomainen ja kotimainen tieteellinen julkaisutoiminta vuoden 1998 aikana. Nämä tiedot samoin oheiseen taulukkoon 1.