%%
%% This is file `tktltiki-ohje.tex',
%% generated with the docstrip utility.
%%
%% The original source files were:
%%
%% tktltiki.dtx  (with options: `ohjeet')
%% 
%% This is a generated file.
%% 
%% Copyright (C) 2002 Mikael Puolakka.
%% 
%% This file may be distributed and/or modified under the
%% conditions of the LaTeX Project Public License, either
%% version 1.2 of this license or (at your option) any later
%% version. The latest version of this license is in
%% 
%%    http://www.latex-project.org/lppl.txt
%% 
%% and version 1.2 or later is part of all distributions of
%% LaTeX version 1999/12/01 or later.
%% 
%% \CharacterTable
%%  {Upper-case    \A\B\C\D\E\F\G\H\I\J\K\L\M\N\O\P\Q\R\S\T\U\V\W\X\Y\Z
%%   Lower-case    \a\b\c\d\e\f\g\h\i\j\k\l\m\n\o\p\q\r\s\t\u\v\w\x\y\z
%%   Digits        \0\1\2\3\4\5\6\7\8\9
%%   Exclamation   \!     Double quote  \"     Hash (number) \#
%%   Dollar        \$     Percent       \%     Ampersand     \&
%%   Acute accent  \'     Left paren    \(     Right paren   \)
%%   Asterisk      \*     Plus          \+     Comma         \,
%%   Minus         \-     Point         \.     Solidus       \/
%%   Colon         \:     Semicolon     \;     Less than     \<
%%   Equals        \=     Greater than  \>     Question mark \?
%%   Commercial at \@     Left bracket  \[     Backslash     \\
%%   Right bracket \]     Circumflex    \^     Underscore    \_
%%   Grave accent  \`     Left brace    \{     Vertical bar  \|
%%   Right brace   \}     Tilde         \~}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%%                                                                         %
%% LaTeX-dokumenttiluokan tktltiki k�ytt�ohje                              %
%% Mikael Puolakka 16.9.2002                                                %
%%                                                                         %
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\documentclass[gradu,emptyfirstpagenumber]{tktltiki}
\usepackage{url}

\newcommand{\filedate}{16.9.2002}

\newcommand{\koodi}[1]{\texttt{#1}}

\newcommand{\luokka}{\koodi{tktl\-tiki}}

\newcommand{\bibtyyli}{\koodi{tktl}}

\newcommand{\DescribeEnv}[1]{\marginpar{\texttt{#1}}}
\newcommand{\DescribeMacro}[1]{\marginpar{\texttt{#1}}}

\newcommand{\meta}[1]{#1}
\newcommand{\oarg}[1]{[<#1>]}
\newcommand{\marg}[1]{\{<#1>\}}

%%\newcommand{\koodikoko}{\small}
\newcommand{\koodikoko}{\footnotesize}

%%\newcommand{\BibTeX}{BibTeX}
\def\BibTeX{{\rmfamily B\kern-.05em%
  \textsc{i\kern-.025em b}\kern-.08em%
  T\kern-.1667em\lower.7ex\hbox{E}\kern-.125emX}}

\hyphenation{k�-si-kir-joi-tus-tie-dos-to
             k�-si-kir-joi-tus-tie-dos-to-jen
             k�-si-kir-joi-tus-tie-dos-ton}

\begin{document}

\title{Dokumenttiluokan \luokka\ k�ytt�ohje}
\author{Mikael Puolakka}
\date{\filedate}
\faculty{Matemaattis-luonnontieteellinen}
\department{Tietojenk�sittelytieteen laitos}
\level{K�ytt�ohje}
\additionalinformation{T�m� on dokumenttiluokan \luokka\ k�ytt�ohje.}
\numberofpagesinformation{\numberofpages\ sivua}
\classification{A.1, I.7.m}
\keywords{k�ytt�ohje, \LaTeX-dokumenttiluokka, \BibTeX-tyyli}

\maketitle

\begin{abstract}
Dokumenttiluokka \luokka\ on tarkoitettu tukemaan Helsingin yliopiston
Tietojenk�sittelytieteen laitoksen alempien opinn�ytteiden ja harjoitusten
laatimista. Luokka soveltuu siten k�ytett�v�ksi tieteellisen kirjoittamisen
kurssille, ohjelmistotuotantoprojekteihin ja pro gradu -tutkielmiin. Luokka
m��rittelee sit� k�ytt�v�lle dokumentille tietyn ulkoasun ja tarjoaa
k�ytt�liittym�n dokumentin rakenteen hallitsemiseksi.
\end{abstract}

\mytableofcontents

\section{Johdanto}
T�m� dokumentti on \LaTeX -dokumenttiluokan \luokka\ k�ytt�ohje.
Dokumentti pyrkii antamaan kuvan siit�, miten
\LaTeX-k�sikirjoitustiedostoja\footnote{K�sikirjoitustiedosto on tiedosto,
joka sis�lt�� ohjeet dokumentin valmistamiseksi. K�sikirjoitustiedosto siis
m��ritt�� dokumentin.} rakennetaan k�ytt�en luokkaa \luokka\ ja mill�
tavalla luokan \luokka\ k�ytt� vaikuttaa sen dokumentin ulkoasuun, joka
saadaan \LaTeX-k�sikirjoitustiedoston tulosteena.

T�m� dokumentti kuvailee dokumenttiluokan \luokka\ k�ytt�liittym�n eli ne
komennot ja ymp�rist�t, jotka luokka \luokka\ tarjoaa sit� k�ytt�vien
\LaTeX-k�si\-kir\-joi\-tus\-tie\-dos\-to\-jen rakennuspalasiksi. Noista
rakennuspalasista muodostuu laadittavan dokumentin looginen rakenne.
T�m� dokumentti kertoo my�s, miten k�ytetyt komennot ja ymp�rist�t
vaikuttavat laadittavan dokumentin ulkoasuun ja miten ylip��ns� luokan
\luokka\ k�ytt� vaikuttaa laadittavan dokumentin ulkoasuun ja rakenteeseen.
Jotta t�m�n k�ytt�ohjeen lukijalle syntyisi visuaalinen mielikuva luokan
\luokka\ m��ritt�m�st� dokumentin tyypist�, on t�m� dokumentti tuotettu
k�ytt�m�ll� kyseess� olevaa luokkaa.

Dokumentin seuraavat kaksi lukua k�sittelev�t dokumenttiluokan \luokka\
k�ytt��. Luku~\ref{kaytto} on tarkoitettu pikaohjeeksi, josta saa yleiskuvan
luokan \luokka\ kaytosta. Luku~\ref{pitkakaytto} on taas tarkoitettu
yksityiskohtaiseksi ohjeeksi siit�, miten luokkaa \luokka\ k�ytt�en
rakennetaan \LaTeX-k�sikirjoitustiedosto. Luku~\ref{pitkakaytto} on jaettu
siten alilukuihin, ett� kukin aliluku kuvaa yhden osan rakennettavasta
\LaTeX-k�sikirjoitustiedostosta. Lis�ksi aliluvut etenev�t siin�
j�rjestyksess� kuin niiden kuvailemat osat esiintyv�t useimmissa
dokumenttiluokkaa \luokka\ k�ytt�viss� k�sikirjoitustiedostoissa.

Mainittakoon selvyyden vuoksi, ett� jatkossa \emph{dokumentti} tarkoittaa
sit� tulostus- ja selailukelpoista dokumenttia, joka saadaan tulosteena kun
k�sikirjoitustiedosto sy�tet��n \LaTeX-ohjelmalle.

\section{Lyhyt versio dokumenttiluokan \luokka\ k�yt�st�}
\label{kaytto}

Kuvassa~\ref{runko} esitetty \LaTeX-k�sikirjoitustiedoston runko toimii
lyhyen� versiona
dokumenttiluokan \luokka\ k�ytt�ohjeesta. Se esittelee luokan \luokka\
keskeiset komennot ja ymp�rist�t sek� niiden k�ytt�tarkoitukset. Se ei
kuitenkaan ole t�ydellinen malli k�sikirjoitustiedostosta, sill� se ei
esimerkiksi sis�ll� ollenkaan \verb|\cite|-komennolla tehtyj�
l�hdeviittauksia eik� \verb|\label|- ja \verb|\ref|-komennoilla tehtyj�
ristiviittauksia.

Tavallisesti \LaTeX-k�sikirjoitustiedostot ovat \koodi{TEX}-p��tteisi�,
joten kuvan~\ref{runko} tiedostorungon voisi tallentaa esimerkiksi nimell�
\koodi{esim.tex}.

\begin{figure}
\centering
{\koodikoko
\begin{verbatim}
    \documentclass{tktltiki}
    \usepackage{url}

    \begin{document}

    \title{Otsikko}
    \author{Tekij�}
    \date{\today}
    \level{Pro gradu -tutkielma}

    \maketitle

    \doublespacing

    \faculty{Matemaattis-luonnontieteellinen}
    \department{Tietojenk�sittelytieteen laitos}
    \subject{Tietojenk�sittelytiede}
    \depositeplace{Tietojenk�sittelytieteen laitoksen kirjasto,
                   sarjanumero C-2004-X}
    \additionalinformation{}
    \numberofpagesinformation{\numberofpages\ sivua +
                              \numberofappendixpages[100] liitesivua}
    \classification{A.1 [Introductory and Survey] \\
                    I.7.m [Document and Text Processing]: Miscellaneous}
    \keywords{avainsana}

    \begin{abstract}
    Tiivistelm�
    \end{abstract}

    \mytableofcontents

    \section{Eka luku}

    T�m� yksi luku on oikeastaan kaksi lukua: ensimm�inen ja viimeinen.

    \subsection{Ekan luvun eka aliluku}

    Viimeiset sanat.

    \bibliographystyle{tktl}
    \bibliography{munBibTeXtiedosto}

    \lastpage
    \appendices

    \internalappendix{\theappendix}{Eka liite}

    Liiteteksti�.

    \internalappendix{2}{Toka liite}

    Liiteteksti�. Ehk� kuviakin.

    \externalappendix{\theappendix}{Ohjelmalistaus joka ei sis�lly
                                    \LaTeX-tiedostoon}
    \end{document}
\end{verbatim}
}
\caption{\LaTeX-k�sikirjoitustiedoston runko} \label{runko}
\end{figure}

\section{Pitk� versio dokumenttiluokan \luokka\ k�yt�st�}
\label{pitkakaytto}

T�m� luku on pitk� versio dokumenttiluokan \luokka\ k�ytt�ohjeesta. T�m�n
luvun aliluvuissa k�sitell��n tarkemmin luvussa~\ref{kaytto}
esitellyt luokan \luokka\ komennot sek� monia muita hy�dyllisi�
\LaTeX-komentoja.

\subsection{Aloitus}
\label{aloitus}

Kun k�sikirjoitustiedosto sy�tet��n \LaTeX-ohjelmalle, tulosteena saadaan
valmis dokumentti. T�m�n valmiin dokumentin yleisluonne m��ritell��n
valitsemalla k�sikirjoitustiedostossa dokumenttiluokaksi luokka \luokka.
Toisin sanoen luokka \luokka\ m��ritt�� valmiin dokumentin tyypin.

Luokka \luokka\ m��r�� dokumentin eri osien ulkoasun ja sen, mit� kaikkia
tietoja dokumentin eri osiin tulee. Esimerkiksi otsikkosivu ja
tiivistelm�sivu ovat luokkaa \luokka\ k�ytt�v�ss� dokumentissa aivan
erin�k�isi� kuin esimerkiksi luokkaa \koodi{report} k�ytt�v�ss�
dokumentissa.

Dokumentin yleispiirteit� voidaan edelleen t�sment�� optioilla. Luokassa
\luokka\ m��ritellyt optiot on lueteltu alla olevassa listassa.
Vaihtoehdot, joista enint��n yksi pit�isi valita, on eroteltu symbolilla
\koodi{|}.

\begin{description}

\item[\koodi{gradu}] \texttt{} \\
Saa aikaan sen, ettei valmiin dokumentin otsikkosivun oikeaan yl�kulmaan
ilmesty ty�n arvosteluun liittyvi� sanoja \emph{\dateofacceptance},
\emph{\grade} ja \emph{\instructor}.

\item[\koodi{emptyfirstpagenumber}] \texttt{} \\
J�tt�� sivunumeron pois dokumentin varsinaisen tekstin ensimm�iselt�
sivulta. Varsinainen teksti alkaa tavallisesti dokumentissa
sis�llysluettelon j�lkeen ja sen sivunumerointiin k�ytet��n arabialaisia
numeroja.

\item[\koodi{finnish} | \koodi{swedish} | \koodi{english}] \texttt{} \\
Valitsee dokumentin kielen. Optio \koodi{finnish} valitsee dokumentin
kieleksi suomen, optio \koodi{swedish} ruotsin ja optio \koodi{english}
englannin. Oletuksena on optio \koodi{finnish}. Dokumentin kieli vaikuttaa
siten dokumenttiin, ett� kaikki automaattisesti tuotetut otsikot ja kent�t
tuotetaan valitulla kielell�. Lis�ksi dokumentin tavutuksessa k�ytet��n
valitun kielen mukaista tavutusta.

Mik�li dokumenttiin sis�ltyy vieraskielisi� sanoja tai lauseita,
vieraskielisen osuuden tavutuss��nn�t voidaan muuttaa esimerkiksi
\koodi{Babel}-pakkauksen komennolla \verb|\foreignlanguage|. Komennon
ensimm�isen� parametrina annetaan kielen nimi, jonka s��nt�jen mukaisesti
toisena parametrina annettu teksti ladotaan. Vieraan kielen k�ytt�minen
edellytt�� kuitenkin sit�, ett� \TeX\ lataa kielen tavutuss��nn�t.
Paikallisen \TeX-j�rjestelm�n lataamat kielien tavutuss��nn�t pit�isi saada
selville \TeX in tuottamasta lokitiedostosta, jossa voi lukea esim.\
\foreignlanguage{english}{\texttt{Babel <v3.7h> and hyphenation patterns
for american, french, german, ngerman, finnish, italian, swedish,
nohyphenation, loaded.}} Tarkemmat ohjeet monikielisist� dokumenteista
l�ytyv�t \koodi{Babel}-pakkauksen dokumentaatiosta.

\end{description}

Yll� mainittujen optioiden lis�ksi luokalle \luokka\ kelpaavat kaikki ne
optiot, jotka kelpaavat standardiluokalle \verb|article|. T�m� johtuu
siit�, ett� \luokka\ perustuu \koodi{article}-luokkaan. Alla olevassa
listassa on lueteltu \koodi{article}-luokan tunnistamat optiot.

\begin{description}
\item[\koodi{10pt} | \koodi{11pt} | \koodi{12pt}] \texttt{} \\
Valitsee dokumentin peruskirjasimen koon. Luokan \luokka\ oletuksena on
\koodi{12pt}, joka valitsee 12 pisteen kirjasinkoon.

\item[\koodi{letterpaper} | \koodi{legalpaper} | \koodi{executivepaper} |
      \koodi{a4paper} | \koodi{a5paper} | \koodi{b5paper}] \texttt{} \\
M��ritt�� dokumentin paperikoon. Luokan \luokka\ oletuksena on
\koodi{a4paper}.

\item[\koodi{landscape}] \texttt{} \\
Saa aikaan sen, ett� dokumentti muokataan sopivaksi vaakatasotulostusta
varten valitulle paperikoolle.

\item[\koodi{final} | \koodi{draft}] \texttt{} \\
Optio \koodi{draft} saa aikaan sen, ett� dokumentissa oikean marginaalin
yli menev�t ylipitk�t rivit merkataan mustilla laatikoilla. Optio
\koodi{final}, joka ei merkitse ylipitki� rivej�, on oletuksena.

\item[\koodi{oneside} | \koodi{twoside}] \texttt{} \\
Muokkaa dokumentista sopivan joko yksipuoliseen tai kaksipuoliseen
tulostukseen. Oletuksena on yksipuolinen tulostus (\koodi{oneside}).

\item[\koodi{onecolumn} | \koodi{twocolumn}] \texttt{} \\
M��ritt�� sen, ladotaanko teksti dokumentissa yhdelle palstalle
(\koodi{onecolumn}) vai kahdelle (\koodi{twocolumn}). Oletuksena on
\koodi{onecolumn}.

\item[\koodi{notitlepage} | \koodi{titlepage}] \texttt{} \\
Optio \koodi{titlepage} saa aikaan sen, ett� \verb|\maketitle|-komento
tekee erillisen otsikkosivun ja \koodi{abstract}-ymp�rist� laittaa
tiivistelm�n erilliselle sivulle. Luokan \luokka\ oletuksena on
\koodi{titlepage}.

\item[\koodi{leqno}] \texttt{} \\
Asettaa matemaattisten kaavojen numeroinnnin vasempaan reunaan
\koodi{equation}- ja \koodi{eqnarray}-ymp�rist�iss�.

\item[\koodi{fleqn}] \texttt{} \\
Latoo matemaattiset kaavat vasempaan reunaan tasattuina.

\end{description}

Dokumentin luokka ja optiot ilmoitetaan dokumentin m��ritt�v�n
k�sikirjoitustiedoston ensimm�isell� rivill� komennolla
\begin{verbatim}
    \documentclass[<optiot>]{tktltiki}
\end{verbatim}
jossa optiot siis toimivat lis�m��rein� dokumenttiluokalle \luokka\ ja
erotetaan toisistaan pilkulla. Tavallisesti \LaTeX-k�sikirjoitustiedostojen
tiedostop��te on \koodi{TEX}, joten muokattavan k�sikirjoitustiedoston
nimi voisi olla esimerkiksi \koodi{malli.tex}.

Kuten jo aiemmin mainittiin, luokka \luokka\ m��ritt�� dokumentin tyypin.
Luokan \luokka\ mukaisen dokumentin ominaisuuksiin kuuluu alla olevassa
listassa mainitut ominaisuudet.

\begin{itemize}
\item
Helsingin yliopiston Tietojenk�sittelytieteen laitoksen raporttityylin
mukaisesti muotoillut otsikkosivu eli kansilehti, tiivistelm�sivu ja
l�hdeluettelo.
\item
Sopivan kokoiset marginaalit.
\item
Ei sisennyksi� kappaleiden aluissa.
\item
Hieman tyhj�� tilaa kappaleiden v�liss�.
\item
Sivunumerointi roomalaisilla numeroilla sis�llysluettelosivuilla ja
mahdollisilla muilla tavallisilla sivuilla ennen sis�llysluetteloa, mink�
j�lkeen sivunumerointi arabialaisilla numeroilla, mik�li sis�llysluettelon
luontiin k�ytetty komentoa \verb|\mytableofcontents|.
\item
Sivunumerointi sivun oikeassa yl�kulmassa.
\end{itemize}

Ylim��r�isi� komentoja ja dokumentin ulkoasuun vaikuttavia
tyylim��rittelyj� voidaan ottaa k�ytt��n pakkausten avulla. Pakkaus otetaan
k�ytt��n kirjoittamalla komento
\begin{verbatim}
    \usepackage[<optiot>]{<pakkaus>}
\end{verbatim}
Optiot ovat t�ss� niit� optioita, jotka komennolla k�ytt��n otettu pakkaus
tunnistaa. Kunkin pakkauksen tunnistamat optiot on mainittu pakkauksen
dokumentaatiossa. Jos optioita ei k�ytet�, komento on yksinkertaisesti
\begin{verbatim}
    \usepackage{<pakkaus>}
\end{verbatim}
Komento \verb|\usepackage| voi esiinty� k�sikirjoitustiedostossa vasta
\verb|\documentclass|-komennon j�lkeen.

Dokumenttiluokan \luokka\ kanssa suositellaan k�ytett�v�n seuraavia
pakkauksia:
\begin{description}
\item[\koodi{psfig}] \texttt{} \\
Pakkaus kuvien liitt�mist� varten.
\item[\koodi{graphicx}] \texttt{} \\
Edellist� helppok�ytt�isempi pakkaus kuvien liitt�mist� varten.
\item[\koodi{subfigure}] \texttt{} \\
Pakkaus vierekk�isten kuvien liitt�mist� varten.
\item[\koodi{url}] \texttt{} \\
WWW-osoitteiden ladontapakkaus.
\end{description}

Taulukossa~\ref{pakkaukset} on lueteltu ne pakkaukset optioineen, jotka
dokumenttiluokka \luokka\ ottaa k�ytt��n automaattisesti. N�it� pakkauksia
ei siis tarvitse ottaa erikseen k�ytt��n \verb|\usepackage|-komennolla,
mik�li niiden tarjoamia komentoja ja dokumentin ulkoasuun vaikuttavia
tyylim��rittelyj� tarvitaan dokumentin laadinnassa.

\begin{table}[h]
\begin{center}
\begin{tabular}{l|l}
\textbf{pakkaus} & \textbf{optiot} \\ \hline
\koodi{babel}    & \koodi{finnish} tai \koodi{english} tai
                   \koodi{swedish} \\
\koodi{fontenc}  & \koodi{T1} \\
\koodi{geometry} & - \\
\koodi{inputenc} & \koodi{latin9} \\
\koodi{latexsym} & - \\
\koodi{openbib}  & - \\
\end{tabular}
\caption{Dokumenttiluokan \luokka\ k�ytt��nottamat pakkaukset}
\label{pakkaukset}
\end{center}
\end{table}

Kun k�sikirjoitustiedostossa on m��ritelty dokumentin tyyppi, otettu
k�ytt��n halutut pakkaukset ja m��ritelty mahdolliset omat komennot ja
ymp�rist�t\footnote{Katso lis�tietoja esimerkiksi \emph{Pitk�npuoleinen
johdanto \LaTeXe:n k�ytt��n} -oppaasta, joka l�ytyy WWW-osoitteesta
\url{ftp://ftp.funet.fi/
pub/TeX/CTAN/info/
lshort/finnish/lyhyt2e.pdf}}, varsinainen dokumentin sis�lt� aloitetaan
kirjoittamalla k�sikirjoitustiedostoon seuraava
komento:\footnote{Vastaavasti dokumentti p��tet��n komennolla
$\mathtt{\backslash}$\koodi{end\{document\}}}
\begin{verbatim}
    \begin{document}
\end{verbatim}

\subsection{Otsikkosivu}

%%\DescribeMacro{\maketitle}
Otsikkosivu eli kansilehti tuotetaan dokumenttiin kirjoittamalla
k�sikirjoitustiedostoon komento \verb|\maketitle|.
%%\DescribeMacro{\title}
%%\DescribeMacro{\author}
%%\DescribeMacro{\date}
%%\DescribeMacro{\level}
Otsikkosivun ja osa tiivistelm�sivun muuttuvista tiedoista ilmoitetaan
k�sikirjoitustiedostossa komennoilla \verb|\title| (ty�n nimi),
\verb|\author| (tekij�), \verb|\date| (aika, ei pakollinen) ja
\verb|\level| (ty�n laji) ennen otsikkosivun tuottamista. Dokumentissa
otsikkosivu tulee automaattisesti omalle sivulleen ilman sivunumerointia.

\subsection{Tiivistelm�sivu}

%%\DescribeEnv{abstract}
Kun otsikkosivun tuottava \verb|\maketitle|-komento on kirjoitettu
k�sikirjoitustiedostoon, dokumenttiin voidaan tehd� tiivistelm�sivu
\verb|abstract|-ymp�rist�n avulla. Osa tiivistelm�sivun muuttuvista
tiedoista annettiin aiemmin mainituilla komennoilla ennen
\verb|\maketitle|-komentoa.
%%\DescribeMacro{\faculty}
%%\DescribeMacro{\department}
%%\DescribeMacro{\subject}
%%\DescribeMacro{\depositeplace}
%%\DescribeMacro{\additionalinformation}
%%\DescribeMacro{\classification}
%%\DescribeMacro{\keywords}
Loput tiivistelm�sivun muuttuvista tiedoista annetaan komennoilla
\verb|\faculty| (tiedekunta/osasto), \verb|\department| (laitos),
\verb|\subject| (oppiaine), \verb|\depositeplace| (s�ilytyspaikka),
\verb|\additionalinformation| (muita tietoja), \verb|\classification|
(aiheluokat) ja \verb|\keywords| (avainsanat).

%%\DescribeMacro{\numberofpagesinformation}
Komennon \verb|\numberofpagesinformation| parametrina annetaan varsinaisen
dokumentin rungon\footnote{Tavallisesti sis�llysluettelon ja mahdollisten
liitteiden v�linen osa dokumentista} sivum��r� ja liitteiden sivum��r�.

%%\DescribeMacro{\lastpage}
%%\DescribeMacro{\numberofpages}
%%\DescribeMacro{\numberofappendixpages}
Sivum��rien laskemiseen on olemassa komennot \verb|\lastpage|,
\verb|\numberofpages| ja \verb|\numberofappendixpages|. Komennolla
\verb|\lastpage| ilmoitetaan, ett� k�sikirjoitustiedostossa p��ttyy
varsinaisen dokumentin rungon k�sittely. On siis mielek�st� kirjoittaa
\verb|\lastpage|-komento k�sikirjoitustiedostoon juuri ennen
\verb|\appendices|-ko\-men\-toa tai --- jos liitteit� ei ole --- ennen
\verb|\end{document}|-komentoa.

Komento \verb|\numberofpages| tulostaa kutsukohtaansa sen sivun
sivunumeron, jolla komentoa \verb|\lastpage| on kutsuttu, tai numeron 0,
jos komentoa \verb|\lastpage| ei ole kutsuttu miss��n dokumentin kohdassa.
K�yt�nn�ss� komennon \verb|\numberofpages| ilmoittama sivunumero on samalla
varsinaisen dokumentin sivum��r�, mik�li komentoa \verb|\lastpage| on
kutsuttu oikeassa kohdassa ja sivum��r��n halutaan sis�llytt�� ainoastaan
sis�llysluettelon ja mahdollisten liitteiden v�liset sivut. Komento
\verb|\numberofappendixpages| tulostaa dokumentin liitteiden sivum��r�n,
mik�li liitteisiin liittyviss� toimenpiteiss� on k�ytetty luokan \luokka\
tarjoamia liitekomentoja \verb|\appendices| ja \verb|\internalappendix|.
Komennon \verb|\numberofappendixpages| valinnaisella parametrilla voidaan
ilmoittaa dokumentin ulkopuolisten liitteiden yhteenlaskettu sivum��r�.

\begin{sloppypar}
Nyt dokumentin sivum��r� voidaan ilmoittaa
\verb|\numberofpagesinformation|-komennolle seuraavasti, kun dokumentin
viimeisell� varsinaisella sivulla kutsutaan \verb|\lastpage|-komentoa:
\verb|\numberofpagesinformation{\numberofpages\|\verb|sivua +|
\verb|\numberofappendixpages[100] liitesivua}|. Komennon
\verb|\numberofappendixpages| valinnaisella parametrilla (t�ss�~100)
ilmoitetaan dokumentin ulkopuolisten liitteiden yhteenlaskettu sivum��r�.
Jos dokumentin ulkopuolisia liitteit� ei ole, riitt�� kirjoittaa
\verb|\numberofappendixpages\ |, jossa \verb*|\ | sijoittaa v�lily�nnin
sivum��r�n per��n.
\end{sloppypar}

Kun kaikki tiivistelm�sivulle tulevista muuttuvista tiedoista on
kirjoitettu, tiivistelm�sivu luodaan dokumenttiin kirjoittamalla
k�sikirjoitustiedostoon
\begin{verbatim}
    \begin{abstract}
    Tiivistelm�teksti, joka tulee Tiivistelm� --- Referat --- Abstract
    -otsikon alle tiivistelm�sivulle.
    \end{abstract}
    \end{verbatim}
T�m� luo omalla, sivunumeroimattomalla sivullaan olevan tiivistelm�sivun
annetuilla tiedoilla.

\subsection{Sis�llysluettelo}

%%\DescribeMacro{\mytableofcontents}
\begin{sloppypar}
Sis�llysluettelo luodaan kirjoittamalla k�sikirjoitustiedostoon komento
\verb|\mytableofcontents|. T�m� tuottaa dokumenttiin sis�llysluettelon,
jonka sivunumerointiin k�ytet��n roomalaisia numeroita ja joka aloittaa
loppuessaan uuden sivun, mist� l�htien sivunumerointiin k�ytet��n
arabialaisia numeroita.
\end{sloppypar}

Jos sis�llysluettelon j�lkeen on viel� tarkoitus tulla sivuja, joilla
k�ytet��n roomalaista sivunumerointia, sis�llysluettelo on syyt� luoda
\verb|\tableofcontents|-komennolla. T�m� ainoastaan tuottaa dokumenttiin
sis�llysluettelon eik� siis vaikuta sivunumerointiin tai aloita loppuessaan
uutta sivua. Sivunumeroinnin voi vaihtaa sitten haluamassaan kohdassa
arabialaiseksi kirjoittamalla k�sikirjoitustiedostoon
\begin{verbatim}
    \newpage
    \pagenumbering{arabic}
\end{verbatim}
mik� aloittaa uuden sivun sivunumerolla 1 ja arabialaisella
sivunumeroinnilla.

\subsection{Varsinainen teksti}
\label{teksti}

Otsikkosivun, tiivistelm�sivun ja sis�llysluettelon j�lkeen dokumentissa
alkaa tavallisesti varsinainen tekstiosa. Kun k�sikirjoitustiedostossa
k�ytet��n sis�llysluettelon luontiin \verb|\mytableofcontents|-komentoa,
dokumentissa alkaa automaattisesti uusi sivu sis�llysluettelon j�lkeen
ilman lis�komentojen kirjoittamista.

%%\DescribeMacro{\section}
%%\DescribeMacro{\subsection}
%%\DescribeMacro{\subsubsection}
Varsinaisen tekstiosan kirjoittamiseen ei v�ltt�m�tt� tarvita muita
komentoja kuin \verb|\section|, \verb|\subsection| ja
\verb|\subsubsection|. Komento \verb|\section| aloittaa p��luvun ja sen
parametrina annetaan p��luvun otsikko. Komennot \verb|\subsection| ja
\verb|\subsubsection| ovat alilukujen aloittamista varten siten, ett�
\verb|\subsection| aloittaa dokumentissa ensimm�isen tason aliluvun ja
\verb|\subsubsection| toisen tason aliluvun. N�ille komennoille annetaan
niin ik��n parametrina aloitettavan luvun otsikko.

%%\DescribeMacro{\label}
%%\DescribeMacro{\ref}
%%\DescribeMacro{\pageref}
%%\DescribeMacro{\cite}
Eritt�in hy�dyllisi� komentoja k�sikirjoitustiedostoa kirjoitettaessa ovat
\verb|\label|, \verb|\ref| ja \verb|\pageref|, joita k�ytet��n
ristiviittauksissa, sek� \verb|\cite|, jota k�ytet��n viitattaessa
l�hteisiin.

Kirjallisissa t�iss� on usein ristiviittauksia kuviin, taulukoihin,
tiettyihin tekstin osiin, jne. \LaTeX\ tarjoaa ristiviittaamiseen
komennot \verb|\label{<tunniste>}|,\linebreak \verb|\ref{<tunniste>}| ja
\verb|\pageref{<tunniste>}|, joissa tunniste on k�ytt�j�n valitsema nimi
viitattavalle kohteelle. Valmiissa dokumentissa \LaTeX\ korvaa
\verb|\ref|-komen\-non sen otsikon, alaotsikon, kuvan, taulukon tai teoreeman
numerolla, jonka per�ss� k�sikirjoitustiedostossa on vastaavanniminen
\verb|\label|-komento. Komento \verb|\pageref| tulostaa sen sivun numeron,
jossa vastaava \verb|\label|-komento on. Juuri ristiviittausten saamiseksi
ajan tasalle k�sikirjoitustiedosto on ajettava \LaTeX:n l�pi ainakin
kahdesti.\footnote{Ohjelmien k�ytt�� k�sitell��n luvussa~\ref{ohjelmat}}

Esimerkiksi teksti \emph{Viittaus t�h�n alaotsikkoon \label{sec:this}
n�ytt�� t�lt�: ''katso osiota~\ref{sec:this} sivulla~\pageref{sec:this}.''}
saatiin aikaan t�h�n k�ytt�ohjeeseen kirjoittamalla
k�sikirjoitustiedostoon rivit:
\begin{verbatim}
    Viittaus t�h�n alaotsikkoon \label{sec:this}
    n�ytt�� t�lt�: ''katso osiota~\ref{sec:this}
    sivulla~\pageref{sec:this}.''
\end{verbatim}
Luonnollisesti soveliaampi paikka komennolle \verb|\label{sec:this}| olisi
ollut heti t�m�n aliluvun otsikon alla.

%%\DescribeEnv{thebibliography}
Bibliografia eli l�hdeluettelo voidaan tehd� k�sin k�sikirjoitustiedostoon
sijoitettavan \koodi{thebibliography}-ymp�rist�n avulla tai
\BibTeX-ohjelmalla, joka kirjoittaa \koodi{thebibliography}-ymp�rist�n
sis�lt�ineen \koodi{BBL}-p��tteiseen tiedostoon. T�st� aiheesta kerrotaan
enemm�n luvussa~\ref{lahdeluettelo}. T�ss� vaiheessa on t�rkeint� tiet��,
kuinka kirjoihin, artikkeleihin tai muihin l�hteisiin viitataan
varsinaisessa tekstiss�.

%%\DescribeMacro{\bibitem}
Jokainen l�hde l�hdeluettelon tuottavassa
\koodi{thebibliography}-ymp�rist�ss� alkaa komennolla
\verb|\bibitem{<tunniste>}|.
%%\DescribeMacro{\cite}
Viittaus tunnisteen m��ritt�m��n l�hteeseen tapahtuu komennolla
\verb|\cite{<tunniste>}|. Kun viitataan l�hteeseen, joka alkaa\linebreak
\koodi{thebibliography}-ymp�rist�ss� komennolla \verb|\bibitem{mjpuolak}|,
kirjoitetaan esimerkiksi
\begin{verbatim}
    WWW-l�hteit� ja niihin viittaamista k�sitell��n erillisess�
    ohjeessa~\cite{mjpuolak}.
\end{verbatim}

%%\DescribeMacro{\singlespacing}
%%\DescribeMacro{\onehalfspacing}
%%\DescribeMacro{\doublespacing}
\begin{sloppypar}
Riviv�lityksen muuttamiseen on olemassa komennot \verb|\singlespacing|,
\verb|\onehalfspacing| ja \verb|\doublespacing|.
\end{sloppypar}

\onehalfspacing
Komennolla \verb|\onehalfspacing| riviv�litys muutetaan 1.5-riviv�liksi. \\
(T�m�n ja edellisen rivin v�liss� on k�ytetty 1.5-riviv�li�.)

\doublespacing
Komennolla \verb|\doublespacing| riviv�litys muutetaan puolestaan
2.0-riviv�liksi. \\
(T�m�n ja edellisen rivin v�liss� on k�ytetty 2.0-riviv�li�.)

\singlespacing
Komennolla \verb|\singlespacing| onnistuu paluu 1.0-riviv�liin. \\
(T�m�n ja edellisen rivin v�liss� on k�ytetty 1.0-riviv�li�.)

\subsubsection{Suuret projektit}

%%\DescribeMacro{\input}
%%\DescribeMacro{\include}
Ryhm�t�it� aloitettaessa kannattaa koota p��k�sikirjoitustiedoston rungoksi
vain v�ltt�m�tt�m�t asettelut ja tuoda sis�lt� mukaan \verb|\input|- tai
\verb|\include|-komen\-noil\-la. N�in k�sikirjoitus voidaan jakaa useampaan
tiedostoon isoja dokumentteja teht�ess�.

Komento \verb|\input{<tiedosto>}| ottaa yksinkertaisesti mukaan tiedoston
sis�ll�n siihen paikkaan, jossa sit� kutsutaan k�sikirjoitustiedostossa.
Tiedoston nimi voi olla t�ydellinen nimi p��tteineen tai vain nimen
ensimm�inen osa, jolloin \LaTeX\ k�ytt�� oletusp��tteen� p��tett�
\koodi{.tex}. Komentoa \verb|\input{<tiedosto>}| voidaan kutsua miss�
tahansa k�sikirjoitustiedoston kohdassa.

Komentoa \verb|\include{<tiedosto>}| voidaan k�ytt�� ainoastaan itse
tekstiosassa eli \verb|\begin{document}|- ja
\verb|\end{document}|-komentojen v�liss� lis��m��n toisen tiedoston
sis�lt�. Komentoa ei voi k�ytt�� tiedostossa, joka luetaan jonkun muun
\verb|\include|-komennon toimesta. \LaTeX\ aloittaa uuden sivun, ennen kuin
se alkaa k�sitell� \verb|\include|-komennolla lis�tyn tiedoston sis�lt��.

%%\DescribeMacro{\includeonly}
Komennolla \verb|\includeonly{tiedosto1,tiedosto2,...}| \LaTeX\ ohjataan
lukemaan ainoastaan komennon parametrina annetut tiedostot. Komentoa voi
k�ytt�� ainoastaan k�sikirjoitustiedoston esittelyosassa.\footnote{Se osa
k�sikirjoitustiedostosta, joka edelt��
$\mathtt{\backslash}$\koodi{begin\{document\}}-komentoa.} Kun t�m� komento
on kirjoitettu esittelyosaan, suoritetaan vain
\verb|\includeonly|-komennon listassa mainittujen tiedostojen
\verb|\include|-komennot.

\begin{sloppypar}
Kuvassa~\ref{paakasis} on yksinkertainen esimerkki komentoja \verb|\input|,
\verb|\include| ja \verb|\includeonly| hy�dynt�v�n
p��k�sikirjoitustiedoston sis�ll�st�.
\end{sloppypar}
\begin{figure}
\centering
{\koodikoko
\begin{verbatim}
    \documentclass{tktltiki}

    \includeonly{ekaeka,ekaliite}

    \begin{document}

    \title{Otsikko}
    \author{Tekij�}
    \date{\today}

    \maketitle

    \begin{abstract}
    \input{tiivistelma}
    \end{abstract}

    \mytableofcontents

    \section{Eka luku}

    \input{eka}

    \subsection{Ekan luvun eka aliluku}

    \include{ekaeka}

    \subsection{Ekan luvun toinen aliluku}

    \include{ekatoka}

    \bibliographystyle{tktl}
    \bibliography{munBibTeXtiedosto}

    \lastpage
    \appendices

    \internalappendix{\theappendix}{Eka liite}

    \include{ekaliite}

    \internalappendix{2}{Toka liite}

    \include{tokaliite}

    \end{document}
\end{verbatim}
}
\caption{Esimerkki p��k�sikirjoitustiedostosta} \label{paakasis}
\end{figure}

Kuvan~\ref{paakasis} esimerkiss� komento \verb|\includeonly{ekaeka,ekaliite}|
merkitsee sit�,
ett� ainoastaan tiedostot \koodi{ekaeka} ja \koodi{ekaliite} luetaan
mukaan niist�, jotka liitet��n \verb|\include|-komennolla. Tiedostojen
\koodi{ekatoka} ja \koodi{tokaliite} sis�lt�j� ei siis oteta mukaan
valmiiseen dokumenttiin eik� niit� koskaan luetakaan. Sen sijaan tiedostot
\koodi{tiivistelma} ja \koodi{eka} liitet��n osaksi dokumenttia.

Kuvan~\ref{paakasis} k�sikirjoitustiedostoa voitaisiin kutsua
p��- tai kantatiedostoksi.
T�m� on se tiedosto, joka k�sitell��n \LaTeX-ohjelmalla kun tuotetaan valmis
dokumentti luvussa~\ref{ohjelmat} mainittujen ohjeiden mukaisesti.

\pagebreak
\subsubsection{Kuvien lis��minen}

Kuvat ovat objekteja, jotka eiv�t ole osa normaalia teksti�. Tavallisesti
kuvat vaeltavat sopivaan paikkaan dokumentissa, kuten sivun yl�laitaan.
Yht� kuvaa ei pilkota kahdelle sivulle, vaan se sijoitetaan kokonaisena
yhdelle sivulle.

Kuvien ja muiden normaaliin tekstiin kuulumattomien objektien
sis�llytt�miseen k�ytet��n ymp�rist�� \koodi{figure}, jonka k�ytt� voisi
p��piirteiss��n n�ytt�� seuraavalta:
\begin{verbatim}
    \begin{figure}[sijoitus]

      kuvan runko

    \caption{kuvan otsikko} \label{tunniste}
    \end{figure}
\end{verbatim}
K�sikirjoitustiedostoon kirjoitettu komento \verb|\begin{figure}| aloittaa
kuvan muodostaman itsen�isen moduulin ja komento \verb|\end{figure}| p��tt��
sen. N�iden komentojen v�liin kirjoitetaan kuvan runko, joka muodostuu
mist� tahansa tekstist�, \LaTeX-komennoista, jne. Kuva otsikoidaan
\verb|\caption|-komennolla. Lis�ksi jokainen kuva kannattaa merkit�
\verb|\label|-komennolla ristiviittausten mahdollistamiseksi.
Ymp�rist�n \koodi{figure} (sek� ymp�rist�n \koodi{table}) kohdalla komennon
\verb|\label| paikka on tarkkaan m��r�tty: se t�ytyy sijoittaa
k�sikirjoitustiedostoon \verb|\caption|-komennon per��n tai sen parametriin.

Koska kuva on tekstiin kuulumaton objekti, se saattaa vaeltaa tiettyjen
sijoittelus��nt�jen puitteissa paikasta toiseen. Kuvan sijoitteluun voidaan
vaikuttaa valinnaisella parametrilla \koodi{sijoitus}, joka sis�lt�� yhdest�
kirjaimesta nelj��n kirjaimeen koostuvan merkkijonon, jossa kukin kirjain
tarkoittaa jotain seuraavista paikoista:
\begin{description}
\item[\koodi{h}]
\emph{Here}: paikkaan tekstiss�, miss� \koodi{figure}-ymp�rist� esiintyy.
\item[\koodi{t}]
\emph{Top}: tekstisivun yl�laitaan.
\item[\koodi{b}]
\emph{Bottom}: tekstisivun alalaitaan.
\item[\koodi{p}]
\emph{Page of floats}: erilliselle sivulle, joka ei sis�ll� teksti� vaan
pelkki� kuvia ja taulukkoja (\koodi{table}).
\end{description}
Parametrin \koodi{sijoitus} puuttuessa oletuksena on sijoitus \koodi{tbp}.
K�yt�nn�ss� valinnaisella parametrilla \koodi{sijoitus} ilmoitetaan, minne
kuva on lupa sijoittaa, joten on syyt� antaa tarpeeksi vaihtoehtoja.

Kuvan runko voi sis�lt�� teksti�, \LaTeX-komentoja, jne. Yleinen ja helppo
tapa lis�t� kuvia dokumenttiin on k�ytt�� valmiita kuvia, jotka on tehty
jollain grafiikan tekoon erikoistuneella ohjelmalla.\footnote{T�llaisia
ohjelmia ovat mm.\ XFig, CorelDraw!, Freehand, Gnuplot ja XPaint.} Kuvien
k�sittelyyn suositeltuja LaTeX-pakkauksia ovat \koodi{graphicx},
\koodi{psfig} ja \koodi{subfigure}, joista on ollut puhetta
luvussa~\ref{aloitus}.

Kuvien \koodi{kuva1.eps}, \koodi{kuva2.eps} ja \koodi{kuva3.eps} liitt�minen
dokumenttiin voisi tapahtua seuraavilla k�sikirjoitustiedostoon
kirjoitettavilla komennoilla, kun k�ytet��n \koodi{graphicx}-pakkausta:
{\koodikoko
\begin{verbatim}
    ...
    \usepackage{graphicx} % Pakkaus kuvien liitt�mist� varten.
    ...
    \begin{figure}[htb]
    \includegraphics{kuva1.eps}
    \caption{Hieno kuva} \label{ekakuva}
    \end{figure}
    ...
    \begin{figure}[htb]
    \centering \includegraphics{kuva2.eps}
    \caption{Hienompi kuva} \label{tokakuva}
    \end{figure}
    ...
    \begin{figure}[htb]
    \centering \includegraphics{kuva3.eps}
    \caption{Hienoin kuva} \label{kolmaskuva}
    \end{figure}
    ...
\end{verbatim}
}
Kahden j�lkimm�isen kuvan lis��misess� k�ytetty komento \verb|\centering|
keskitt�� kuvan sivulle vaakasuunnassa.

\subsection{L�hdeluettelon tuottaminen}
\label{lahdeluettelo}

\begin{sloppypar}
Varsinaista teksti� seuraa dokumentissa usein l�hdeluettelo, jonka
tuottamiseen on kaksi erilaista tapaa: \BibTeX\ ja k�sikirjoitustiedostoon
k�sin lis�tt�v� \verb|thebibliography|-ymp�rist�. Seuraavissa aliluvuissa
kuvaillaan l�hdeluettelon luonti molemmilla eri tavoilla.
\end{sloppypar}

\subsubsection{\BibTeX -l�hdetietokantaa k�ytt�en}

\BibTeX\ on erillinen ohjelma, joka tuottaa l�hdeluettelon dokumenttiin
hankkien tiedot \koodi{BIB}-p��tteisist� tietokantatiedostoista eli
\BibTeX-tietokannoista. Kaikki viitteet sijoitetaan siis
\BibTeX-tietokantoihin, joissa jokaista viitett� vastaa yksi tietue ja
tietueen kent�t vastaavat viitteen tietty� ominaisuutta, kuten
kirjoittajaa, nime�, julkaisijaa, jne. Kun \BibTeX-ohjelmaa k�ytt��, se
poimii tekstiss� \verb|\cite|-komennolla viitatut l�hteet tietokannasta ja
kirjoittaa \koodi{BBL}-p��tteiseen tiedostoon
\verb|thebibliography|-ymp�rist�n sis�lt�ineen, jonka perusteella \LaTeX\
sitten osaa luoda l�hdeluettelon dokumenttiin.

\BibTeX-ohjelman k�yt�n etuna on se, ett� samaa \BibTeX-tietokantaa voi
k�ytt�� useissa dokumenteissa ja ett� viittaamatta j��v�t tiedot voivat
vapaasti j��d� ko.\ tiedostoon. Samoin on mahdollista tuottaa lista
tiedostossa jo olevista viitteist� kommenttimerkint�ineen --- t�st� on
hy�ty� tiedonhakuvaiheessa muistiinpanojen koordinaattorina. Lis�ksi
\BibTeX-ohjelman tuottamien l�hdeluettelojen ulkoasu perustuu erityisiin
\BibTeX-tyylitiedostoihin, mik� antaa mahdollisuuden tehd� erityyppisi�
l�hde- ja kirjallisuusluetteloita.

%%\DescribeMacro{\bibliography}
\BibTeX-ohjelmaa k�ytett�ess� l�hdeluettelo kootaan tietokantatiedostojen
tiedoista. Jos siis l�hdetiedot sijaitsevat esimerkiksi tiedostoissa
\koodi{insect.bib} ja \koodi{animal.bib}, \LaTeX-k�sikirjoitustiedostoon
kirjoitetaan komento
\begin{verbatim}
    \bibliography{insect,animal}
\end{verbatim}
siihen kohtaan, johon valmiissa dokumentissa halutaan sijoittaa
\BibTeX-ohjelman luoma l�hdeluettelo.

%%\DescribeMacro{\cite}
Tietokantatiedostojen \koodi{insect.bib} ja \koodi{animal.bib} sis�lt�miin
l�hdetietoihin viitataan tekstiss� \verb|\cite|-komennolla, jolla
m��ritetyt l�hteet \BibTeX\ poimii mukaan luomaansa l�hdeluetteloon.
L�hdeluetteloon voidaan sis�llytt�� my�s sellaisia l�hteit�, joihin ei
viitata tekstiss� \verb|\cite|-komennolla. T�m� tapahtuu
\verb|\nocite|-komen\-nol\-la, jonka parametrina annetaan pilkulla erotettuina
l�hteiden tunnisteet. Kun l�hdeluetteloon halutaan sis�llytt�� kaikki
tietokantatiedostojen tietueet, t�m� onnistuu kirjoittamalla
\verb|\nocite{*}| ennen komentoa \verb|\bibliography{insect,animal}|.

%%\DescribeMacro{\bibliographystyle}
\BibTeX-ohjelman k�ytt�� varten \LaTeX-k�sikirjoitustiedostossa t�ytyy olla
jossain kohtaa \verb|\begin{document}|-komennon j�lkeen komento
\verb|\bibliographystyle|, jonka parametrina annetaan l�hdeluettelon
luomisessa k�ytetty \BibTeX-tyyli. \BibTeX-tyylitiedostot ovat
\koodi{BST}-p��tteisi� tiedostoja, esim.\ \koodi{alpha.bst}, mutta\linebreak
\verb|\bibliographystyle|-komennon parametriksi kirjoitetaan vain
tyylitiedoston nimi ilman p��tett� eli t�ss� tapauksessa \koodi{alpha}.

\LaTeX-pakkauksen standardityylit l�hdeluetteloille ovat \koodi{plain},
\koodi{unsrt}, \koodi{alpha} ja\linebreak \koodi{abbrv}. Lis�ksi on olemassa lukuisia
muita \koodi{BST}-p��tteisi� tyylitiedostoja, jotka perustuvat enemm�n tai
v�hemm�n standardityyleihin. Er�s suositeltava \BibTeX-tyyli on Helsingin
yliopiston Tietojenk�sittelytieteen laitoksella kehitetty \bibtyyli,
joka on modifioitu standardityylist� \verb|alpha|.

Tyyli \bibtyyli\ k�ytt�� kielisensitiivisiss� kohdissa joko suomen, ruotsin
tai englannin kielt� sen mukaan, mik� n�ist� kielist� on \LaTeX-pakkauksen
\verb|Babel| k�yt�ss� l�hdeluettelon luontiajankohtana. T�m� tietenkin
m��ritet��n k�sikirjoitustiedostossa. Tyylin \bibtyyli\ k�yt�n ehtona on
siis se, ett� paketti \verb|Babel| on k�yt�ss� ja joko suomen, ruotsin tai
englannin kieli on aktiivisena.

Dokumenttiluokan \luokka\ kanssa tyylin \bibtyyli\ k�ytt�minen on helppoa,
sill� \luokka\ ottaa \verb|Babel|-pakkauksen automaattisesti k�ytt��ns� ja
valitsee aktiivikseksi kieleksi joko suomen, ruotsin tai englannin kielen.

Kun siis tietokantatiedostot \koodi{insect.bib} ja \koodi{animal.bib}
sis�lt�v�t niiden l�hteiden tiedot, joihin k�sikirjoitustiedostoon
kirjoitetussa tekstiss� viitataan \verb|\cite|-komennolla,
k�sikirjoitustiedostoon riitt�� kirjoittaa esimerkiksi
\begin{verbatim}
    \bibliographystyle{alpha}
    \bibliography{insect,animal}
\end{verbatim}
siihen kohtaan, johon l�hdeluettelon halutaan ilmestyv�n valmiissa
dokumentissa. N�in \BibTeX\ saa tietoonsa, mist� tietokannoista se poimii
viitteiden tiedot ja mit� tyyli� se k�ytt�� l�hdeluettelon muokkaamiseen.
Kun k�sikirjoitustiedosto on k�sitelty luvussa~\ref{ohjelmat} mainitulla
tavalla, l�hdeluettelon valmiiseen dokumenttiin tuottanut
\koodi{thebibliography}-ymp�rist� eli l�hdeluettelon ''k�sikirjoitus''
l�ytyy \koodi{BBL}-p��tteisest� tiedostosta, jonka nimen alkuosa on sama
kuin \LaTeX-k�si\-kir\-joi\-tus\-tie\-dos\-ton.

Lis�tietoja \BibTeX-ohjelman k�yt�st� ja \BibTeX-tietokantojen teosta
l�ytyy dokumentista \emph{\BibTeX-tyylin \koodi{tktl} k�ytt�ohje}, joka
on samalla \BibTeX-tyylin \koodi{tktl} k�ytt�ohje.

\subsubsection{Dokumentin sis�ist� viiteymp�rist�� k�ytt�en}

%%\DescribeEnv{thebibliography}
Ymp�rist�n \koodi{thebibliography} avulla l�hdeluettelon tuottaminen k�sin
onnistuu kirjoittamalla \LaTeX-k�sikirjoitustiedostoon esimerkiksi
\begin{verbatim}
    \begin{thebibliography}{XXX88}
    \bibitem[Gri87]{grimm87}
    Grimm, S. S.,
    {\em How to write computer documentation for users.}
    Van Nostrand Reinhold Co.,
    New York, 1987.
       .
       .
       .
    \end{thebibliography}
\end{verbatim}

Kun l�hdeluettelon tuottaa k�sin, \koodi{thebibliography}-ymp�rist�
kirjoitetaan k�sikirjoitustiedostoon.
%%\DescribeMacro{\cite}
K�sikirjoitustiedoston tekstiosassa l�hteeseen viitataan
\verb|\cite|-komennolla, esim.\ \verb|\cite{grimm87}|.

\subsection{Viimeinen sivu ennen liitteit�}
Useimmissa tapauksissa l�hdeluettelo p��tt�� varsinaisen dokumentin.
%%\DescribeMacro{\lastpage}
Sivum��r�n laskemiseksi l�hdeluettelokomentojen j�lkeen kannattaa
kirjoittaa k�sikirjoitustiedostoon komento \verb|\lastpage|, jolla
ilmoitetaan ett� kyseess� on viimeinen varsinainen sivu ennen
liitteiden m��ritt�mist� tai k�sikirjoitustiedoston loppumista.

%%\DescribeMacro{\numberofpagesinformation}
%%\DescribeMacro{\numberofpages}
%%\DescribeMacro{\numberofappendixpages}
Jos k�sikirjoitustiedoston alussa kirjoitettiin
\verb|\numberofpagesinformation|\linebreak \verb|{\numberofpages\| \verb|sivua +|
\verb|\numberofappendixpages[100]| \verb|liitesivua}|, tulostuu valmiin
dokumentin tiivistelm�sivulle \emph{Sivum��r�}-kohtaan esim.\
\emph{10~sivua +\linebreak 105~liitesivua}. T�m� tarkoittaa sit�, ett� dokumentin
varsinainen tekstiosuus sis�lt�� 10~sivua, dokumentti sis�lt��
5~k�sikirjoitustiedostossa m��ritetty� liitesivua ja dokumentin
k�sikirjoitustiedostoon kuulumattomia sivuja on~100~kpl.

\subsection{Liitteet}
Usein l�hdeluetteloa seuraavat dokumentissa liitteet.
%%\DescribeMacro{\appendices}
Luokkaa \luokka\ k�ytt�v�ss� k�sikirjoitustiedossa liiteosan aloittaminen
ilmoitetaan \verb|\appendices|-komennolla.

Liitteit� ei tarvitse m��ritt�� dokumentin k�sikirjoitustiedostossa.
Esimerkiksi ohjelmalistauksen sis�llytt�minen
\LaTeX-k�sikirjoitustiedostoon ei olisi mielek�st�. Sen sijaan liitteen
nimen sis�llytt�minen dokumentin sis�llysluetteloon on mielek�st�.

%%\DescribeMacro{\internalappendix}
%%\DescribeMacro{\externalappendix}
\begin{sloppypar}
Dokumentin k�sikirjoitustiedostoon sis�ltyv�t liitteet lis�t��n
\verb|\internalappendix|-komennolla ja k�sikirjoitustiedoston ulkopuoliset
liitteet \verb|\externalappendix|-\linebreak komennolla. Molemmille komennoille
annetaan parametreina liitteen nimi ja juokseva numero, esim.\
\verb|\internalappendix{1}{Malli ABC}| tai
\verb|\externalappendix{3}{Koodi}|.
\end{sloppypar}

Komento \verb|\internalappendix| tuottaa liitteen otsikon valmiin
dokumentin vastaavaan kohtaan, jossa sit� k�sikirjoitustiedostossa
kutsutaan, ja liitt�� dokumentin sis�llysluetteloon liitteen nimen sek�
aloittaa aina uuden sivun. Kunkin\linebreak \verb|\internalappendix|-komentoa
seuraavan liitteen sivut numeroidaan automaattisesti erikseen valmiissa
dokumentissa. K�sikirjoitustiedostoon kirjoitettu komento
\verb|\externalappendix| ainoastaan liitt�� valmiin dokumentin
sis�llysluetteloon liitteen nimen.

Tarpeen vaatiessa liitteiden numerointi voidaan hoitaa
\koodi{appendix}-laskurilla, jonka arvo kasvaa jokaisen
\verb|\internalappendix|- ja \verb|\externalappendix|-komennon
kutsukerralla.
%%\DescribeMacro{\theappendix}
Laskurin \koodi{appendix} senhetkisen arvon saa ilmestym��n dokumentiin
kirjoittamalla k�sikirjoitustiedostoon \verb|\theappendix|. Laskurin arvo
on olemassa olevien liitteiden m��r� lis�ttyn� yhdell�.

\subsection{Luokan k�ytt�j�n omat modifikaatiot}

Dokumenttiluokan \luokka\ k�ytt�j� voi halutessaan kumota luokan
m��rittelyj� ja oletusasetuksia. Luokan toteutuskuvaus toiminee t�ss�
apuna. Lis�ksi muiden luokkien ja pakkausten toteutusdokumentaatiot sek�
erilaiset \LaTeX-oppaat auttavat k�ytt�j�� tutustumaan
\LaTeX-ladontaj�rjestelm��n pintaa syvemm�lt�.

\subsection{Ohjelmien k�ytt�}
\label{ohjelmat}

Seuraavassa on lyhyt johdatus \LaTeX-ladontaj�rjestelm��n liittyvien
ohjelmien k�ytt��n. Huomaa, ett� ohjeet p�tev�t useimpiin ajantasalla
oleviin \TeX-toteutuksiin
mutta eiv�t v�ltt�m�tt� kaikkiin. Eroavaisuuksia saattaa l�yty� ja
parhaiten niist� osannee informoida \TeX-j�rjestelm�si yll�pito.

\LaTeX-k�sikirjoitustiedostoista saa
PostScript-tiedostoja kirjoittamalla seuraavat komennot
komentoriville:
\begin{verbatim}
    latex <tiedosto>.tex
    latex <tiedosto>.tex
    dvips -o <tiedosto>.ps <tiedosto>.dvi
\end{verbatim}

Mik�li dokumentin l�hdeluettelon tuottamiseen k�ytet��n \BibTeX-ohjelmaa,
edelliset ohjeet muuttuvat seuraavanlaisiksi:
\begin{verbatim}
    latex <tiedosto>.tex
    bibtex <tiedosto>
    latex <tiedosto>.tex
    latex <tiedosto>.tex
    dvips -o <tiedosto>.ps <tiedosto>.dvi
\end{verbatim}

Yll� olevien ohjeiden mukaisesti \LaTeX-k�sikirjoitustiedostoista saa my�s
PDF-tie\-dos\-to\-ja, kun komento \koodi{dvips -o <tiedosto>.ps <tiedosto>.dvi}
korvataan komennolla \koodi{dvipdf <tiedosto>.dvi}

\LaTeX-k�sikirjoitustiedostoista saa PDF-tiedostoja suoraan kirjoittamalla
seuraavan komennon komentoriville:
\begin{verbatim}
    pdflatex <tiedosto>
\end{verbatim}

T�ss� \koodi{<tiedosto>} on \LaTeX-k�sikirjoitustiedostosi nimi ilman
mit��n tiedostop��tteit�, kuten \koodi{.tex} tai \koodi{.aux}. Enemm�n
tietoa ohjelmien k�yt�st� saa optiolla \verb|-help| tai \verb|--help|, eli
esimerkiksi komento \koodi{latex -help} tuottaa \LaTeX-ohjelman ohjeet.
Unix-koneissa ohjelmista saattaa l�yty� man-sivu, jonka p��see lukemaan
komennolla \koodi{man <ohjelma>}. Esimerkiksi \LaTeX-ohjelman man-sivu
aukeaa komennolla \koodi{man latex}.

%%\section{Lis�tietoja}
%%
%%Helsingin yliopiston Tietojenk�sittelytieteen laitoksen \LaTeX-sivun
%%osoite on \url{http://www.cs.helsinki.fi/...}. Sivulta l�ytyy viitteit�
%%sek� laitoksen omaan LaTeX-materiaaliin ett� muihin hy�dyllisiin
%%\LaTeX-l�hteisiin. My�s t�m� dokumentti on saatavilla kyseisell�
%%WWW-sivulla.
%%
\lastpage
\appendices

\end{document}

%% Yhdelle riville 75 merkki� v�lily�nnit mukaan lukien:
%% 3456789012345678901234567890123456789012345678901234567890123456789012345
\endinput
%%
%% End of file `tktltiki-ohje.tex'.
